rir · H0B51 · 2012-02-14 00:00:00 — De redovisade värdena tar här inte hänsyn till att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. 94Här har vi bedömt att företagens avdrag är värda . Om företagens avdrag i stället är värda är den verkliga kostnaden . 95SCB har hänfört rapportering av utsläpp per bransch enligt klassificeringen för Svensk näringsgrensindelning (SNI2007). Också utsläpp från annan användning än de huvudsakliga processerna för olika branscher ingår i den redovisningen. Ett typexempel är utsläpp hänförliga till spillvärme i stål- och metallverk. 96Energimyndigheten 2005:35, Prisutvecklingen på el och utsläppsrätter samt de internationella bränslemarknaderna, s. 7, 43 och 52. 97I ett antal kommuner i norra och är den normala skattesatsen . Se 11 kap. 3 och 4 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi samt , Ändrade skattesatser på bränslen och el fr.o.m. . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 3.3.4En del företag slipper betala för sina utsläpp av de totala koldioxidutsläppen i är helt befriade från koldioxidskatt. Denna del av utsläppen kommer från bandrift (järnväg och spårväg), inrikes flyg, inrikes sjöfart, råvarubränslen som förbrukas i anläggningar som understiger kapacitetsgränsen för att ingå i EU:s handelssystem samt från avfallsförbränning. Enligt regeringen är orsaken till att inte beskatta koldioxidutsläppen från denna grupp en kombination av samhällsekonomiska och EU-rättsliga motiv. Flyget kommer att ingå i EU:s handelssystem . kommer också avfallsförbränning att till största delen ingå i handelssystemet.98 Företag som varken behöver betala koldioxidskatt eller ingår i handelssystemet behöver inte betala alls för de koldioxidutsläpp som kommer från produktionen. Förutom bandrift och sjöfart handlar det om mindre företag som använder bränsle som råvara99 i produktionen. De svenska energi- och koldioxidskatterna avser bränsle som används som motorbränsle eller för uppvärmning. Därför omfattas inte anläggningar som använder bränsle för något annat ändamål än som motorbränsle eller uppvärmningsbränsle av vare sig energi- eller koldioxidskatt. För sådana anläggningar som är för små för att omfattas av kapacitetsgränserna i handelssystemet, behöver företagen inte heller betala för koldioxidutsläppen genom utsläppsrätter.100 Regeringen angav att en analys bör göras om förutsättningarna för att utvidga koldioxidskatten till att också omfatta bränslen som förbrukas i mindre anläggningar som inte omfattas av handelssystemet.101 sker inget arbete med någon sådan analys. Frågan tas dock upp i kommissionens förslag till ändrat energiskattedirektiv, se avsnitt 2.2.3, och det pågår förhandlingar mellan medlemsstaterna om det förslaget.102 2010/11:108 s. 17 f. 99De mobila utsläpp som branschen orsakar genom till exempel transporter, innefattar kostnader för koldioxidskatt i bränslepriset. 2009/10:41 s. 142, skr. 2009/10:195 s. 16. 2009/10:41 s. 143. 102E-post från , jämför Europeiska kommissionen, KOM(2011) 169 slutlig, Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, s. 20. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? 3.4Hushållens utgifter för utsläpp I detta avsnitt beskrivs främst resultatet av undersökning av hushållens utgifter för koldioxidutsläpp. Utgifterna avser energi- och koldioxidskatter. Avsnittet inleds med resultat från bearbetningar av utgifter för olika hushållstyper. Därefter följer en bakgrundsbeskrivning av de viktigaste faktorerna bakom de klimatrelaterade skatternas effekter på hushållens utgifter. Avsnittet avslutas med några fiktiva exempel för olika typer av hushåll. 3.4.1Energi- och koldioxidskatter är de dominerande klimatrelaterade skatterna Hushållens totala utgifter för energi-, koldioxid- och fordonsskatter var 2007, enligt beräkningar.103 Största delen av utgifterna utgjordes av energi- och koldioxidskatter, se figur 3.5. Figur 3.5 Procentuell fördelning av hushållens utgifter för klimatrelaterade skatter år 2007104 Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FASIT. Hushållstypen sammanboende utan barn hade högst utgifter för klimatrelaterade skatter per konsumtionsenhet 2007, se tabell 3.5. Dessa hushåll hade också högst koldioxidutsläpp per konsumtionsenhet. Ensamstående kvinnor med och utan barn hade lägst 103Uppgifterna är beräknade i SCB:s FASIT-modul för indirekta skatter. Utgifterna för koldioxid- och energiskatter stämmer relativt väl överens med uppgifterna i miljöräkenskaperna. 104Utgifter för utsläppsrätter tillkommer, men dessa har det inte varit möjlig att beräkna. Vidare tillkommer utgifter för elcertifikat. Hushållens sammanlagda utgifter för elcertifikat uppgår till . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT utgifter för utsläppen per konsumtionsenhet och orsakade också lägst koldioxidutsläpp från privatbilism och oljeuppvärmning. Ensamstående kvinnor hade också lägst disponibel inkomst per konsumtionsenhet.105 Tabell 3.5 Hushållens genomsnittliga utgifter för klimatrelaterade skatter106 (kronor) och koldioxidutsläpp (kilo) per konsumtionsenhet (exkl. el) Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FASIT. 105Dessa beräkningar innefattar inte moms på energi- och koldioxidskatten. 106Utgifter för energiskatt på el är i viss mån hänförda till energi från förnybara källor, till exempel vattenkraft. Det går tyvärr inte att urskilja vilken el som kommer från förnybara källor. Detta innebär att en stor del av utgifterna för elskatt inte är hänförliga till några koldioxidutsläpp. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? har även jämfört storleken på de olika hushållstypernas utgifter för energi- och koldioxidskatt på bränslen och drivmedel samt fordonsskatt i förhållande till storleken på deras genomsnittliga koldioxidutsläpp från privatbilism och oljeuppvärmning. Totalt är utgifterna för klimatrelaterade skatter per ton koldioxidutsläpp för samtliga hushållstyper. För hushållen totalt sett, är utgifterna för energi- och koldioxidskatter per ton.107 3.4.2Effekter beror på konsumtionsmönster och priskänslighet De klimatrelaterade skatternas effekter på hushållens utgifter beror huvudsakligen på hushållens konsumtionsmönster och priskänslighet.108 Inom den miljöekonomiska forskningen redovisas skilda resultat i fråga om hur olika typer av hushåll och inkomstgrupper påverkas av höjningar av klimatrelaterade skatter. Det finns studier som kommer fram till att koldioxidskattens påverkan på hushållen beror på var i landet man bor. Koldioxidskattens inverkan på konsumtionen är då störst för hushåll på landsbygden och på mindre orter.109 När det gäller effekter för olika inkomstgrupper, kommer olika studier fram till skilda resultat. Enligt vissa studier har höjd koldioxidskatt störst inverkan på konsumtionen hos hushållen med låg inkomst; de påverkas mer av en höjd koldioxidskatt. Skatten är då regressiv.110 Andra studier redovisar att skatten på drivmedel, i vilken koldioxidskatt är en viktig komponent, i stort sett är neutral mellan inkomstgrupperna eller rentav progressiv. Om en skatt är progressiv har den större inverkan på konsumtionen hos hushåll med hög inkomst än hos hushåll med låg inkomst.111 En orsak kan vara att hushåll med låg inkomst oftare saknar bil och bor på mindre yta än hushåll med hög inkomst. 3.4.3Exempel på följder för olika hushåll I detta avsnitt beskrivs några olika fiktiva hushåll utifrån deras direkta koldioxidutsläpp från privatbilism och oljeuppvärmning och deras kostnader 107Det angivna beloppet avser utgifter för energiskatt på bränslen, drivmedel och el samt koldioxidskatt men inte fordonsskatt. 108SOU 2003:60 s. 262. 109Till exempel Kriström med flera i , bilaga 11, s. 88 f., i SOU 2003:60 s. 260 f., samt specialstudie nr 18, 2008, s. 60 f., , Rapport 2008:11, s. 12 f. 110Till exempel Kriström med flera i , bilaga 11, s. 88 f., i SOU 2003:60 s. 260 f. och , Rapport 2008:11, s. 12 f. 111Ahola, och i Ekonomisk debatt 2009:2 och , Specialstudie nr 18, 2008, s. 60 f. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT för energi-, koldioxid- och fordonsskatt.112 På energi- och koldioxidskatten (men inte fordonsskatten) betalar hushållen också moms , vilket inte ingår i beskrivningarna. Hans och , båda , har tre barn. Familjen bor i en oljeuppvärmd 1960-talsvilla och har två bilar: en småbil som är gammal och en ny bränslesnål dieselkombi. Hans och använder småbilen omväxlande till och från jobbet. Den andra bilen använder en av dem för att hämta barnen på dagis och för skjutsning till och från barnens ishockey- och fotbollsträningar. Familjen betalar i energi- och koldioxidskatt och i Koldioxidutsläppen från bilkörning och oljeeldning i hushållet med fem personer är drygt . , , och , , är båda ensamstående. Ingen av dem har barn. har en betydligt högre inkomst än . står också för dubbelt så stora koldioxidutsläpp (1,) jämfört med (0,). har en ganska ny bil som han använder dels till och från arbetet, dels för olika resor. betalar i energi- och koldioxidskatt och i fordonsskatt. har en småbil som hon använder sällan eftersom hon åker kollektivt till jobbet. Hon betalar i energi- och koldioxidskatt samt i fordonsskatt . och är båda . De är sambor i en bostadsrätt. De har en ny bensindriven större bil som använder till och från jobbet. Dessutom använder de bilen flitigt för att ta sig till olika fritidsaktiviteter (både nära och längre bort). Koldioxidutsläppen från och hushåll är drygt . För de utsläppen betalar och tillsammans i energi- och koldioxidskatt och i fordonsskatt . 3.5Effekter av skatteomläggningen 20102015 I detta avsnitt redovisar effekter av omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 20102015. Analyserna bidrar till att besvara den första revisionsfrågan, om det finns betydande fördelningseffekter till följd av omläggningen. Först beskriver vi långsiktiga effekter av omläggningen av de klimatrelaterade skatterna år 20102015. Därefter beskriver vi statsfinansiella effekter, följt av effekter för industrin och hushållen av omläggningen. Redovisningen av de långsiktiga 112Exemplen bygger på genomsnittliga utgifter för energiskatt (här ingår energiskatt på el), koldioxidskatt och fordonsskatt, inkomster och utsläpp per hushåll . Uppgifterna bygger på bearbetningar av de beräkningar i FASIT som SCB utfört på uppdrag av samt på SCB:s inkomstfördelningsundersökning för åren 19912009. Eftersom exemplen redovisar uppgifter per hushåll, är de inte direkt jämförbara med de uppgifter som vi redovisar i tabell 3.5 på grund av att den tabellen redovisar uppgifter per konsumtionsenhet. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? effekterna bygger på bearbetningar som har gett i uppdrag att utföra i myndighetens allmänna jämviktsmodell EMEC.113 Redovisningen av de statsfinansiella effekterna och effekterna för industrin och hushållen bygger på bearbetningar som gett i uppdrag att utföra i myndighetens databas och mikrosimuleringsmodell FASIT. Observera att bearbetningarna i EMEC inte kan jämföras med bearbetningarna i och . I bilaga 2 finns en översikt över förändringarna i omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 20102015. 3.5.1Små långsiktiga effekter av skatteomläggningen Omläggningen av de klimatrelaterade skatterna har endast marginell effekt på utsläppen och därigenom påverkas även möjligheterna att nå klimatmålet marginellt. Enligt de bearbetningar som genomfört på uppdrag av , har skatteomläggningen 20102015 inte heller någon nämnvärd påverkan på ekonomin som helhet på lång sikt. Koldioxidutsläppen beräknas minska i något större utsträckning till följd av skatteomläggningen än vad som skulle ha varit fallet utan omläggning. Den beslutade omläggningen av de klimatrelaterade skatterna innebär inte några stora generella skattehöjningar. Nedan beskriver vi långsiktiga effekter för näringslivet och hushållen. Små långsiktiga effekter för näringslivet bedömer att fördelningen (räknat som förädlingsvärde) mellan olika branscher i den icke handlande sektorn kommer att påverkas i viss utsträckning av skatteomläggningen 20102015.114 Effekterna på lång sikt är dock små. De branscher som påverkas negativt, det vill säga de som får ett lägre förädlingsvärde på lång sikt på grund av omläggningen, är gruvor och mineralbrott, övrig tillverkningsindustri och jordbruk, skogsbruk och fiske. Järn- och stålverk beräknas däremot få ett något högre förädlingsvärde på lång 113EMEC är en förkortning av Environmental Medium term Economic model. EMEC visar anpassningar i hela ekonomin från ett ursprungsläge, genom exempelvis skatteförändringar, till ett läge där ekonomin åter är i jämvikt. Se även bilaga 4. 114I EMEC-modellen förekommer inte uppgifter om enskilda anläggningar. Därför räknas all produktion i dessa sektorer till den handlande sektorn. De branscher som inte ingår i den handlande sektorn är i modellen jord- och stenvaruindustrin, massa, papper och förlag och grafisk industri, kemi exklusive läkemedel, gummi och plast, järn och stål övrig metall exklusive icke-järnmetallverk, metall, annan maskinindustri, kontorsmaskiner, datorer, elektriska apparater, teleprodukter, mätinstrument, motorfordon, övriga transportmedel, övrig tillverkning, och kärnbränsle, el, fjärrvärmeverk, gasverk och vattenverk samt flygbolag. Se bilaga 4 för en närmare beskrivning av EMEC. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT sikt till följd av omläggningen. Ett högre eller lägre förädlingsvärde till följd av skatteomläggningen kan bero på ökade eller minskade skattekostnader men även på indirekta effekter.115 Skatteomläggningen 20102015 bedöms av bidra till att minska koldioxidutsläppen till 2020 och 2030 i något större utsträckning än vad som skulle ha varit fallet utan omläggningen. Den icke handlande sektorn står för utsläppsminskningarna medan den handlande sektorn ökar sina utsläpp, som följd av skatteomläggningen. Observera att detta gäller effekterna av skatteomläggningen 20102015 och inte de totala utsläppsminskningarna. Skatteomläggningen bedöms få störst effekt i form av minskade utsläpp i branscherna övrig tillverkningsindustri, gruvor och mineralbrott, jordbruk, skogsbruk och fiske. har också undersökt hur förändringarna av koldioxidskatten påverkar skattens kostnadseffektivitet. Enligt har förändringarna av koldioxidskatten ökat skattens kostnadseffektivitet. Detta eftersom den förändrade koldioxidskatten kan uppnå en viss utsläppsminskning till en lägre samhällsekonomisk kostnad, i form av minskad BNP, i jämförelse med att uppnå samma utsläppsminskning med den tidigare utformningen av koldioxidskatten. Små långsiktiga effekter för hushållen Hushållen (den privata konsumtionen) kommer enligt inte att påverkas i någon större utsträckning av skatteomläggningen. Inte heller fördelningen mellan de olika hushållsgrupperna i modellen kommer att påverkas nämnvärt på lång sikt.116 Detta beror på att energiskattehöjningarna avser energislag som hushållen inte konsumerar i någon större utsträckning (kol, naturgas och gasol). Den höjda energiskatten på diesel påverkar dock hushållen direkt, men effekterna är små och påverkar hushållens totala konsumtion mycket lite på lång sikt.117 Några större koldioxidskattehöjningar drabbar inte heller hushållen. Skatteomläggningen medför därför inga stora effekter på hushållens koldioxidutsläpp. Indirekta effekter kan exempelvis uppkomma på grund av förändrad efterfrågan på branschens varor till följd av lägre produktion i andra En efterfrågeförändring kan uppstå när företag och hushåll byter till relativt billigare varor om det så kallade relativpriset ökar eller om de företag och hushåll som efterfrågar branschens varor får lägre inkomst och därmed minskar sin efterfrågan på alla insatsvaror/ konsumtionsvaror inklusive de varor som produceras av branschen i fråga. 116De hushållsgrupper som finns i EMEC-modellen är låginkomsttagare och höginkomsttagare i glesbygd, mellanstor stad och storstad. 117I beräkningarna har dock inte hänsyn tagits till förändringar i fordonsskatten, se bilaga 4. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? 3.5.2Statsfinansiella effekter av klimatrelaterade skatter och utsläppsrätter Energiskatterna ökar och koldioxidskatterna minskar till följd av skatteomläggningen 20102015, enligt beräkningar, se tabell 3.6 nedan.118 Sammantaget beräknas intäkterna från energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt minska med . Utgifterna beräknas minska för företag inom den handlande sektorn och öka för företag utanför den handlande sektorn. För företagen inom den handlande sektorn beräknas utgifterna för energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt minska med mellan och år 2015.119 Detta beror framför allt på att de flesta företagen inom den handlande sektorn inte behöver betala koldioxidskatt från och med år 2011.120 Koldioxidskatten för företag inom den handlande sektorn beräknas minska med ().121 I den icke handlande sektorn beräknas företagen få ökade utgifter för energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt med . Tabell 3.6 Effekter i miljarder kronor av skatteomläggningen mellan på näringslivets totala utgifter för energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt (volymer)122 Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i simuleringsmodellen FRISIM. 118Beräkningarna avser bruttoeffekter för de klimatrelaterade skatterna. Beräkningarna beaktar här inte indirekta effekter som till exempel att de klimatrelaterade skatterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. 119Dessa beräkningar bygger på företag som är skattskyldiga. Det kan därför förekomma en viss förskjutning mellan den handlande och icke handlande sektorn om handel med bränslen sker mellan dessa två sektorer. 120För branscherna kraftvärme och värme slopades inte koldioxidskatten genom skatteomläggningen. I stället sänktes skatten från av den generella koldioxidskattenivån för kraftvärmebranschen. För värmebranschen är skattesatsen även fortsättningsvis av den generella koldioxidskattenivån. 121För företag i simuleringsmodellen FRISIM till följd av skatteomläggningen 2010-2015. 122De redovisade utgifterna för energi- och koldioxidskatter avser bruttoeffekter. De beaktar därför inte att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Om hänsyn även tas till prognoser över energianvändningen fram , beräknas de totala intäkterna från energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt öka med , se tabell 3.7. För företag inom den handlande sektorn beräknas utgifterna för energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt minska med . Utgifterna för företag utanför den handlande sektorn beräknas öka ytterligare, med totalt . Tabell 3.7 Effekter i miljarder kronor av skatteomläggningen mellan på näringslivets totala utgifter för energiskatt på bränslen och drivmedel samt koldioxidskatt (volymer)123 Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i simuleringsmodellen FRISIM. 3.5.3Industrins utgifter för klimatrelaterade skatter förändras Skatteomläggningen 20102015 beräknas sammanlagt medföra en minskning av industri- och energibranschernas utgifter för energi- och koldioxidskatter, om hänsyn tas till prognosen för energianvändningen för . Sammantaget beräknas industri- och energibranscherna minska sina utgifter för energi- och koldioxidskatter med . För enskilda industri- och energibranscher beräknas skatteomläggningen få följande effekter på utgifterna för klimatrelaterade skatter, om hänsyn tas till prognosen för energianvändningen: Branscherna stål- och metallframställning, försörjning av el, gas, värme och kyla, tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter samt tillverkning av kemikalier och kemiska produkter kommer att få minskade utgifter. Övriga branscher kommer att få ökade utgifter. Se tabell 3.8 nedan, som visar sammanlagt ökade respektive minskade beräknade utgifter för industri- och energibranscherna till följd av skatteomläggningen 20102015. volymer specificeras utgifterna på energirespektive koldioxidskatt.124 volymer är utgifterna inte specificerade på energi- och koldioxidskatt. Före skatteomläggningen var bland annat industribranscherna helt befriade från energiskatt på bränslen. 123De redovisade utgifterna för energi- och koldioxidskatter avser bruttoeffekter. De beaktar därför inte att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. 124År 2009 påverkades energivolymerna kraftigt av finanskrisen. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Tabell 3.8 Effekter av skatteomläggningen 20102015 på industri- och energibranscherna (baserat på 2009 och energianvändning)125 Industri- och energibranscher* (SNI2007) Skillnader i utgifter mnkr Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m. Tillverkning av trä, m.m. utom möbler Grafisk produktion, m.m. Tillverkning av stenkolsprodukter, m.m. Tillverkning av kemikalier, m.m. Tillverkning av gummi- och plastvaror Tillverkning av andra icke-metalliska Tillverkning av metallvaror utom Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik Tillverkning av övriga maskiner Tillverkning av motorfordon, m.m. Tillverkning av andra transportmedel Reparation och installation av maskiner Försörjning av el, gas, värme och kyla * Avser industri- och energibranscher SNI 1035. Se tabell H, bilaga 6 för fullständiga benämningar av branscher. Arbetsställen i branscherna kolutvinning ingår tillsammans med utvinning av metallmalmer och annan utvinning av (SNI2007). Dessa arbetsställen har huvudsakligen hänförts till andra industri- och energibranscher. Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i databasen . 125De redovisade utgifterna för energi- och koldioxidskatter avser bruttoeffekter. De beaktar därför inte att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. energianvändning bygger på prognos, som delvis innefattar beteendeförändringar. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 3.5.4Hushållens utgifter och utsläpp ökar De beräkningar av effekter för hushållen av skatteomläggningen 20102015 som har gjort i detta avsnitt visar ett utfall med konsumtionsmönster. Dessa beräkningar är med andra ord statiska.126 Avsikten med koldioxidskatten är att påverka konsumtionsmönster, men för att belysa detta skulle uppgifter om hushållens ekonomi behöva uppdateras. Hushållens utgifter för klimat- och elskatter ökar Hushållens utgifter för energiskatt och koldioxidskatt på bränslen och drivmedel samt fordonsskatt beräknas öka med , som en följd av skatteomläggningen 20102015.127 Den största delen av ökningen avser energiskatt och koldioxidskatt på uppvärmningsbränsle och drivmedel. Hushållens uppvärmningsbränsle och drivmedel beräknas bestå till av bensin, av diesel och av olja för år 2012.128 Utgifterna för fordonsskatt beräknas vara i stort sett oförändrade.129 Om också energiskatt på el räknas med, beräknas hushållens utgifter öka med . Den proportionella fördelningen mellan olika hushåll påverkas inte nämnvärt av skatteomläggningen. Hushållens utsläpp av koldioxid ökar Hushållens utsläpp av koldioxid från privatbilism och oljeuppvärmning beräknas öka med , enligt beräkningar.130 Detta sker trots att utsläppen per konsumtionsenhet minskar något . En förklaring till att utsläppen ändå ökar är att befolkningen bedöms öka mellan dessa år. Om hushållens konsumtionsmönster påverkas av skatteomläggningen, kan deras totala utsläpp i stället komma att minska. 126Beräkningarna i avsnitt 3.5.1 som gjorts i EMEC-modell av skatteomläggningens effekter för hushållen på , tar dock hänsyn till att hushållen byter till relativt billigare konsumtionsvaror om det så kallade relativpriset ökar. 127Enligt våra beräkningar i SCB:s modul för indirekt beskattning i FASIT. I modellen har värden för beräknats utifrån skattesatserna före skatteomläggningen 2009 och med skattesatserna 2015. Energiskatt på el ingår inte i skatteomläggningen och har därför inte räknats med. 129Det bör observeras att beräkningen av hushållens utgifter för fordonsskatt baseras på bilinnehavet .