rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — I kapitlet beskrivs även samverkan mellan svenska myndigheter samt samverkan mellan svensk polis och polisen i andra länder när det gäller kontroller av tunga godstransporter på väg. I kapitlet beskrivs också åkeribranschens egna åtgärder för att främja en god regelefterlevnad. I bilaga 5 finns en sammanfattning som beskriver hur , , och organiserar tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg. 3.1.1 Transportstyrelsen en avgiftsfinansierad tillsynsmyndighet Transportstyrelsen är en förhållandevis ny myndighet som inrättades och sorterar under Näringsdepartementet.48 Transportstyrelsen finns på 15 orter i landet och har sitt huvudkontor i . Totalt arbetar ca 1 600 personer vid myndigheten. Transportstyrelsens huvudsakliga verksamhet består i myndighetsutövning. Detta innefattar att hantera regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning inom transportområdet. Transportstyrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett internationellt konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem.49 I Transportstyrelsens regleringsbrev anges att myndigheten särskilt ska fokusera på att utveckla en väl fungerande marknadstillsyn för att därigenom bidra till en effektiv konkurrens på marknaderna inom sitt tillsynsområde.50 Transportstyrelsen har tagit över verksamheter som tidigare hanterades av andra myndigheter, bl.a. dåvarande . övertog myndigheten handläggning av tillstånd till internationella godstransporter. har Transportstyrelsen tagit över ansvaret för tillståndsgivning för och tillsyn av yrkestrafiken på väg från 2008/09:31, bet. 2008/09:TU3. 49Förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. Regleringsbrev för avseende Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringsbeslut III 15. 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS länsstyrelserna.51 Till de uppgifter som överfördes från länsstyrelserna till Transportstyrelsen hör bl.a. att handlägga tillstånd till yrkesmässig trafik, bl.a. godstrafik säkerställa att det finns en eller flera trafikansvariga i varje företag handlägga anmälningar om fordon handlägga gemenskapstillstånd (gods- och persontransporter) handlägga ansökan om certifikat för transport för egen räkning handlägga förartillstånd (medborgare i tredjeland) En målsättning som har angetts för att överföra dessa uppgifter till Transportstyrelsen är att öka rättssäkerheten och likabehandlingen genom att en myndighet i stället för 21 hanterar frågorna.52 Regeringen fattade beslut om att Transportstyrelsen fr.o.m. är behörig kontrollmyndighet i att genomföra företagskontroller av kör- och vilotidsreglerna.53 Detta innebar att polisens tidigare ansvar för detta överfördes till Transportstyrelsen. I och med överföringen av företagskontroller av kör- och vilotider har dessa blivit avgiftsfinansierade. I praktiken innebär detta att alla som äger ett fordon, som kan komma att användas för transporter som omfattas av kör- och vilotidsförordningen, ska betala en årlig tillsynsavgift om per fordon. Se vidare om företagskontroller i avsnitt 4.5.1. Transportstyrelsens verksamhet finansieras via skatter och avgifter. Verksamhet som avser regelgivning ska skattefinansieras medan verksamhet som avser tillstånd eller annan ärendehantering, tillsyn och registerhållning ska finansieras med avgifter. Alla som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik ska betala en årlig tillsynsavgift på för detta. Transportstyrelsen är bemyndigad att sätta avgiftsnivåerna. De avgifter som beslutas för Transportstyrelsens tjänster och produkter ska sättas enligt principen kostnadstäckning och beräknas därmed på den kostnad som är kopplad till respektive ärende. Avgifter som Transportstyrelsen tar in går till statskassan. Det innebär att Transportstyrelsen inte får disponera intäkterna från avgifterna utan att myndigheten i stället tilldelas anslag. Enligt budgetpropositionen fördelas för offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen till trafikslag väg. Av dessa kostnader är fördelade till tillsyn, till tillstånd och till registerhållning. I budgetpropositionen anges att det inom transportområ- 51För att få bedriva yrkesmässig trafik på väg krävs tillstånd. I kan tillstånd utfärdas av Transportstyrelsen efter prövning och att en representant från företaget har genomgått ett skriftligt prov. 52Den tillsynsverksamhet som utövades av de 21 länsstyrelserna syftade till att skapa förutsättningar för lika konkurrens genom varning eller återkallelse av trafiktillstånd. 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 det finns direktiv som inte kommer att vara genomförda och att det även finns risk för att direktiv inte kommer att bli genomförda . Vidare anges att detta kan leda till vitesförelägganden från kommissionen och att ändamålet för Transportstyrelsens anslag därför föreslås utökas till att även omfatta böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv.54 När det gäller yrkestrafiken på väg ska Transportstyrelsen i enlighet med yrkestrafiklagen utöva tillsyn över att alla som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser. Transportstyrelsen ska också i övrigt verka för att kraven på trafiksäkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls samt att yrkesmässig trafik bedrivs under konkurrensvillkor som är lika för alla trafikutövare.55 Transportstyrelsen kontrollerar att kravet på ekonomiska resurser är uppfyllt och att de som har tillstånd till yrkesmässig trafik fortfarande kan anses vara lämpliga. Transportstyrelsen anger på sin webbplats att syftet med tillsynen är att se till att ingen får konkurrensfördelar genom att bryta mot de regler som gäller för yrkestrafiken. Samma villkor ska råda för alla företag som bedriver yrkesmässig trafik. Transportstyrelsen ska också verka för att kraven på trafiksäkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls.56 När det gäller Transportstyrelsens bemanning för företagskontrollerna har det funnits 2 handläggare vid kontoret i med uppgiften att göra urval av företag som ska kontrolleras. Vid kontoret i har det funnits 7 handläggare med uppgiften att genomföra företagskontrollerna. Enligt Transportstyrelsen var intentionen att det skulle ha rekryterats ytterligare 20 personer som skulle ha arbetat med företagskontroller. Denna rekrytering har dock inte inletts då man inom Transportstyrelsen fortfarande håller på med systemuppbyggnad och därför inte hunnit påbörja mer än ett fåtal företagskontroller på basis.57 Polisen är en myndighet under som består av (), 21 polismyndigheter på länsnivå och (). har polisen fått ökade anslag. Det totala anslagen till polisen har ökat från ca 2007 till ca . Totalt finns ca 28 000 anställda inom polisen. Polisen är den enda av statens myndigheter som är en s.k. myndighetskoncern. har övriga svenska myndighetskoncerner, däribland och Kriminalvården, omvandlats till s.k. enmyndigheter. Styrningen av polisen sker bl.a. genom regleringsbrev med uppdrag och återrapporteringskrav som riktas till som inom ramen för tilldelat anslag beslutar om fördelningen av medel till polismyndigheterna. 2011/12:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 5517 § yrkestrafiklagen (1998:490). 57Transportstyrelsen , möte . 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS Den s.k. resultatdialogen för polisens verksamhet sker mellan och och det är också som lämnar en årsredovisning för hela polisens verksamhet till regeringen. Ungefär 500 poliser arbetar med trafik i . Enligt uppgifter från arbetade totalt 142 av dessa poliser med tung yrkesmässig trafik . Till detta kommer även 63 bilinspektörer. Medelåldern uppgick till bland de poliser och bilinspektörer som arbetar med tung yrkesmässig trafik. Antalet poliser och bilinspektörer har minskat och fortsätter att minska . Enligt de beräkningar som gjort utifrån en naturlig avgång som beror på åldersstrukturen, kommer antalet poliser med inriktning på tung yrkesmässig trafik att ha minskat till 2014 och till 2016. Antalet bilinspektörer kommer att ha minskat till 2014 och till 2016. Enligt finns skillnader mellan länen, och det finns bl.a. ett län i norra med en resurs som består av en polis och en bilinspektör som arbetar med kontroll av yrkestrafik. Det finns även några andra län som inte har särskilt mycket större resurser.58 Enligt är det svårt att nyrekrytera poliser med särskild inriktning på tung yrkesmässig trafik. Enligt är specialistutbildningarna både tids- och kostnadskrävande för polismyndigheterna som utbildningsplatserna är förhållandevis få.59 tog 2006 i samverkan med landets länspolismyndigheter fram en nationell strategi för polisens arbete med trafiksäkerhet i vägtrafik och terräng, som beskriver hur trafiksäkerhetsarbetet ska bedrivas.60 I strategin anges att ansvarar för den strategiska ledningen av polisens trafiksäkerhetsarbete. skapa förutsättningar för ett samlat agerande utvärdera effekter och resultat. Vidare anges att också ansvarar för samordningen av den nationella operativa styrningen genom verksamhetsförutsättningar, handlingsplaner och gemensamma insatser. I polisens nationella strategi för trafiksäkerhetsarbete uttrycks som strategisk inriktning att den ska leda till att 58I den nationella trafiksäkerhetsstrategin anges att för att få effektivitet i trafiksäkerhetsarbetet och hantera den omfattning av kontroller och rapportmängder som krävs, ska alla poliser i yttre uniformerad tjänst delta. För vissa särskilda åtaganden krävs specialistkompetens som ska finnas att tillgå i samtliga polismyndigheter, som egen resurs eller i samarbete med andra polismyndigheter. 59Rikspolisstyrelsen, e-brev . 60Rikspolisstyrelsen, Polisens arbete med trafiksäkerhet i vägtrafik och terräng, Nationell strategi, 2006. 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 vidga polisens insatser på trafikområdet från trafikövervakning till trafiksäkerhetsarbete polismyndigheternas ambitionsnivå när det gäller trafiksäkerhetsarbetet ska vara likvärdig i hela landet och att de ska arbeta mer enhetligt; lokala variationer ska dock tillåtas polisens insatser på trafikområdet ska vara en del av polisens brottsbekämpning i övrigt. har arbetat med att ta fram en ny trafiksäkerhetsstrategi som fått namnet Polisens trafiksäkerhetsstrategi och arbete mot kriminella på vägnätet. Strategin visar i många delar likheter med den föregående strategin som togs fram 2006. I strategin anges att målet för polisens arbete i trafikmiljön är att bidra till en minskning av antalet dödade och skadade samt att skapa trygghet för trafikanterna. Som huvuduppgift för polisens trafiksäkerhetsarbete anges att övervaka, kontrollera och rapportera trafikbrott. Vidare sägs att kriminella personer oftast står utanför samhällets normer, vilket även medför bristande efterlevnad av trafikregler. Ingripande mot trafikbrott innebär därför större möjlighet att även upptäcka annan kriminalitet. En inriktning är också att polisen ska bedriva ett trafiksäkerhetsarbete som är rättssäkert och enhetligt i hela landet. Vidare pekas samverkan ut som en viktig faktor för att nå de nya svenska etappmålen om trafiksäkerhet.61 Rikspolischefen ansvarar ytterst för polisens verksamhet och resultat och beslutar om strategiska frågor medan , enheten för brottsförebyggande arbete, leder det strategiska trafiksäkerhetsarbetet på ett nationellt plan. ansvarar för utvärdering av verksamhetens resultat. har förutsatt att landets polismyndigheter arbetar i enlighet med strategin, även om den inte är tvingande.62 har vissa befogenheter över länspolismyndigheterna som länspolismyndigheterna formellt sett är fristående myndigheter under regeringen. Enligt sin instruktion är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och ska verka för planmässighet, samordning och rationalisering inom polisväsendet.63 uppgifter innefattar att utveckla och precisera mål och riktlinjer som och regeringen har beslutat för polisens verksamhet och förmedla dessa i polisorganisationen. Polismyndigheternas ändamål och uppgifter regleras i polislagen och polisförordningen.64 Hos polismyndigheterna har länspolismästaren det yttersta ansvaret för polismyndighetens verksamhet och resultat samt ansvar för beslut i strategiska frågor på myndighetsnivå. Alla poliser i yttre tjänst ansvarar för att genomföra trafiksäkerhetsarbetet när det gäller de prioriterade områdena enligt gällan- 61Rikspolisstyrelsen, dnr POA-325-4941/10. 62Dnr POL-325-2738/05. 63Förordningen (1989:773) med instruktion för . 64Polislagen (1984:387) och polisförordningen (1998:1558). 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS de handlingsplan medan personal med specialkompetens inom trafikområdet ansvarar för att genomföra särskilda åtaganden i trafiksäkerhetsarbetet. Po- lismyndigheterna har ansvar för uppföljning och återrapportering av de mål och åtaganden som omfattas av den nationella handlingsplanen. Uppföljning av statistikinformation redovisas av som även gör utvärderingar av det arbete som utförts och återrapporterats från polismyndigheterna. har utretts av en kommitté65 som gett Statskontoret i uppdrag analysera och regeringens styrning och ledning av polisens verksamhet. I Statskontorets bedömningar konstateras bl.a. att för att ska kunna omsätta regeringens prioriteringar i hela polisorganisationen behöver regeringen säkerställa att har tillräckliga befogenheter att styra verksamheten på ett effektivt och rättssäkert sätt. Statskontoret konstaterar vidare att utformningen av den nuvarande organisationen är ett tydligt hinder i detta avseende och att i allt för många fall tvingas förhandla fram samverkanslösningar med polismyndigheterna.66 har genomfört ett arbete med att uppdatera den nationella handlingsplanen för polisens arbete med trafiksäkerhet i vägtrafik. Den föregående handlingsplanen gavs ut 2007.67 Handlingsplanen är en precisering av den nationella strategin för polisens arbete med trafiksäkerhet i vägtrafik och terräng och ska enligt intentionen vara ett verktyg för polisen att på ett samordnat sätt utföra verksamhet inom trafiksäkerhetsområdet. Inom länspolismyndigheterna finns en särskild grupp, den s.k. Trafikpolischefernas samorganisation, som arbetade för att åstadkomma samsyn och likformighet inom den svenska trafikövervakningen. Gruppen brukade träffas , och vid dessa möten medverkade även och dåvarande . Vid mötena diskuterades bl.a. tolkning av lagstiftningen i syfte att så långt möjligt få en likriktad svensk trafikövervakning. Det gemensamma forum som finns för ökad samsyn mellan länspolismyndigheternas trafikpolisverksamhet är den s.k. MUR-gruppen som består av poliser och bilinspektörer. Gruppen arbetar för ökad samsyn och driver frågor som uppstår i trafikpolisens dagliga arbete.68 Under uppföljningen har man från bl.a. trafikpolisen i pekat på att det finns ett generellt problem inom polisen som består i att det 65Polisorganisationskommittén (Ju 2010:09). 66Statskontoret, och regeringens styrning av polisen, 2011:20. 67Som en precisering av den långsiktiga ambition som finns beskriven i den nationella strategin fastställde en nationell handlingsplan för polisens arbete med trafiksäkerhet i vägtrafik och terräng (dnr 325-404/07). Någon ny motsvarande nationell handlingsplan har inte tagits fram efter 2007. utgörs polismyndigheternas planeringsdokument för trafiksäkerhet av polisens planeringsförutsättningar. Enligt uppgift pågår ett arbete inom med att ta fram en ny nationell strategi. 68Rikspolisstyrelsen, e-brev . 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 saknas gemensam styrning i förhållande till de 21 länspolismyndigheterna. Från trafikpolisens sida menar man att det behövs en gemensam strategi i för hur man ska arbeta vidare framöver med yrkestrafiken och att strategin bör vara inriktad på att det är effekter och inte prestationer eller metoder som mäts. Enligt trafikpolisen i behövs det utöver den nya trafiksäkerhetsstrategi som tagits fram även en särskild strategi som brutits ned specifikt för yrkestrafiken och tillsynen av den. Vid trafikpolisen menar man att detta också kan medverka till att synliggöra trafikpolisernas arbete och att detta i sin tur kan innebära att de nuvarande trafikresurserna hos polisen i högre grad än kan allokeras för tillsyn av trafik och yrkestrafik.69 är en myndighet under som har totalt ca 1 400 medarbetare. Myndigheten består av riksåklagarens kansli, 39 åklagarkammare samt tre utvecklingscentrum. På riksåklagarens kansli finns bl.a. en rättsavdelning för rättslig tillsyn och information samt centrala funktioner för bl.a. information, ekonomi, personal och it. Där finns också fyra områdesansvariga överåklagare för styrning och samordning av den operativa åklagarverksamheten som utövas på landets åklagarkammare. För en åklagarkammare motsvarar ett geografiskt arbetsfält ungefär ett län, men i storstäderna finns flera åklagarkammare. Inom åklagarkamrarna hanteras trafikbrott som s.k. mängdbrott. Vid de flesta åklagarkamrarna finns en specialiståklagare som samordnar kammarens mängdbrottsbekämpning. Vanligtvis är det en eller flera assistentåklagare som har i uppgift att hantera dessa brott. Enligt har man som ny assistentåklagare på en åklagarkammare nära till tidigare erfarenheter som notarie i domstol och hantering av dessa ärenden. Inom åklagarkamrarna är det också vanligt med en beredningsorganisation som består av kanslister, som i de flesta fall inte är jurister men som har samlat stor erfarenhet av t.ex. kör- och vilotidsärenden. Dessa kanslister bereder ärendena på ett sådant sätt att en åklagare i stort sett bara ska behöva skriva på t.ex. en stämningsansökan. De tre utvecklingscentrumen har till uppgift att bedriva metod- och rättsutveckling inom olika brottsområden samt rättslig uppföljning och tillsyn. Ut- vecklingscentrumen svarar för den samlade kunskapen inom sina ansvarsområden. Utvecklingscentrum i har funnits och ansvarar bl.a. för en stor del av specialstraffrätten, däribland trafikbrott, samt samverkan med andra åklagarkammare i dessa frågor.70 Den rättsliga tillsyn som bedrivs inom utvecklingscentrumen sker genom överprövningar av åklagarbeslut, då oftast på initiativ utifrån samt genom tematiska tillsynsprojekt. Genom tillsynen får utvecklingscentrumen kunskap om bl.a. ärendehanteringen och rättstillämpningen på åklagarkamrarna. Som exempel anger Utveck- 69Trafikpolisen i , möte . 70Åklagarkammaren i , möte . 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS lingscentrum i att en tillsyn av åklagarnas hantering av olaga yrkesmässig trafik kan resultera i att det upptäcks något som bör ändras i åklagarnas hantering av ärendena.71 Enligt Utvecklingscentrum har det inte gjorts någon tillsyn när det gäller yrkesmässig trafik. pågår dock två förändringar inom som kan komma att påverka arbetet med dels hanteringen av ärenden som gäller olika brott begångna i yrkesmässig trafik, dels tillsynen av åklagarverksamheten. Enligt Utvecklingscentrum i kommer ärendehanteringen att förändras i fråga om hanteringen av s.k. mängdbrott, och det finns även förslag om att alla rena bötesbrott ska handläggas vid några få åklagarkammare. Utvecklingscentrum menar att om det blir så kommer kompetensen att höjas genom denna specialisering. Detta gäller t.ex. brott mot reglerna om kör- och vilotider. Även övriga mängdbrott kommer enligt ett utarbetat förslag att på de olika kamrarna koncentreras till mängdbrottsteam. Detta gäller t.ex. olaga yrkesmässig trafik. När det gäller tillsynen kommer utvecklingscentrumens verksamhet i högre grad att inriktas på tematisk tillsyn. Riksåklagaren har fattat ett inriktningsbeslut om detta. Inför varje verksamhetsår ska utvecklingscentrumen ta fram en tillsynsplan. Vilka projekt som kommer att genomföras fastställs . Ett av de projekt som Utvecklingscentrum i planerar att genomföra gäller brott begångna i yrkesmässig trafik. Enligt Utvecklingscentrums planering kommer arbetet med projektet att inledas och avslutas med att en tillsynsrapport redovisas den 1 september 2012.72 Se vidare avsnitt 4.4.9. Förändrad organisation för mängdbrottshantering inom fattade Riksåklagaren ett beslut som innebär att en försöksverksamhet ska inledas från där e-mål, dvs. ärenden där straffskalan endast innefattar böter, efterhand börjar hanteras mer centraliserat. Förändringen ska ske inom den befintliga kammarorganisationen, och de åklagarkamrar som har valts ut för att hantera ärendena är och . Ambitionen är en stegvis förändring som planeras vara genomförd genom en övergång av de största åklagarkamrarnas ärenden. Den nya hanteringen kommer att innebära att åklagarkamrarna i och ska utfärda strafföreläggande och åtala. Om det skulle bli aktuellt med huvudförhandling kommer ärendet att gå till den lokala kammaren för huvudförhandlingen. Förändringen syftar främst till att åstadkomma en mer enhetlig ärendehantering och få en snabbare ärendegenomströmning. Enligt riksåklagarens beslut ska försöksverksamheten utvärderas tidigast och ett slutligt beslut om organisationen av mängdbrottshanteringen beräknas kunna fattas senast . Riksåklagaren har även uppdra- 71Åklagarmyndigheten, Utvecklingscentrum i , möte . 72Åklagarmyndigheten, Utvecklingscentrum i , samtal och e-brev . 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 git åt cheferna för de allmänna kamrarna i län med fler än en kammare att redovisa vilka fortsatta konkreta åtgärder som genomförts inom länet för att öka samarbetet mellan kamrarna och med polisen i fråga om mängdbrottshanteringen samt effekterna av dessa.73 Med anledning av försöksverksamheten utlyste två tjänster som allmänspecialist med särskild inriktning mot trafikärenden där en tjänst vardera ska placeras vid åklagarkamrarna i och . I utlysningarna anges att söker personer som har arbetat efter att ha utnämnts till kammaråklagare och att de inom ramen för den särskilda inriktningen kommer att ansvara för en effektiv samverkan med landets polismyndigheter och för uppbyggnad av en nationell expertkompetens på brottsområdet.74 är en myndighet under som bildades genom att och Arbetarskyddsstyrelsen slogs samman till en myndighet. har i uppdrag att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningar följs. Arbetsmiljölagen är en ramlag och mer detaljerade bestämmelser finns i de föreskrifter, som utfärdar och som också är juridiskt bindande. har ansvaret för tillsynen av vägarbetstidslagen75 överförts från till Transportstyrelsen. Myndighetens mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, dvs. både från fysisk, psykisk, social och arbetsorganisatorisk synpunkt. ansvarar också för statistik om arbetsmiljö och arbetsskador i . 3.2 Samverkan mellan myndigheter Transportstyrelsens samverkan med andra myndigheter Innan Transportstyrelsen övertog ansvaret för tillståndsgivningen från länsstyrelserna ansvarade och ordnade respektive länsstyrelse länsvisa samverkansträffar. hade enligt verkets instruktion ansvaret för rådgivande delegation för yrkestrafik. I delegationen skulle det ingå företrädare för , och länsstyrelserna samt att det fanns en möjlighet att bjuda in även andra myndigheter och branschorganisationer att delta. Därutöver fanns en årlig yrkestrafikkonferens anordnad av där bl.a. representanter på ledningsnivå från polisen och deltog och där frågor som diskuterades var av mer principiell 73Åklagarmyndigheten, verksledningens stab, dnr ÅM-A 2011/1436. 75Lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete.