rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — Vissa varor och tjänster är helt skattebefriade, bl.a. köp och hyra av fastighet, sjukvård, tandvård och social omsorg, utbildning i offentlig regi, bank-, finansierings- och försäkringstjänster samt viss kulturverksamhet.97 I realiteten betalar konsumenten moms då företaget i fråga i priset inkluderar den ingående moms som har utgått till tidigare produktions- och distributionsled. Därtill finns ett fåtal varor och tjänster, t.ex. receptbelagda läkemedel och flygbränsle, som har ett s.k. kvalificerat undantag från moms, vilket innebär att ingen utgående mervärdesskatt behöver redovisas som den skattskyldiga företagaren ersätts för den ingående momsen.98 TABELL 7 MERVÄRDESSKATTESATSER 1991 OCH FRAMÅT, PROCENT 95Rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. 96Se bilaga 1 för skattesatser enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200). 97Se 3 kap. mervärdesskattelagen (1994:200). 98Skatteverket (2010a). : Undantag från beskattning Källa: (2011a). Beslutade förändringar av mervärdesskattesatserna redovisas i tabellen ovan. Därefter har en sänkning av momsen på restaurang- och cateringtjänster, från tidigare till , börjar gälla fr.o.m. . Enskilda mervärdesskattesatser har varierat över åren på grund av olika motiv, som statsfinansiella skäl, finansiering av EU- avgiften, EU-anpassning, fördelningspolitiska och branschekonomiska skäl.99 TABELL 8 OMSÄTTNING OCH MERVÄRDESSKATT EFTER SKATTESATS 2010, Källa: SCB i (2011a). Tabellen ovan redovisar en sammanställning av omsättning och mervärdesskatt efter skattesats enligt skattedeklarationen. I skattedeklarationen redovisas inte tullmoms, moms i inkomstdeklarationen och återbetalningar till ut- 99 (2009a). 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I ländska företag.100 Större delen av den utgående mervärdesskatten härrör, vilket är förväntat, från de varor och tjänster som beskattas med normalskattesatsen . De varor och tjänster som beskattas med de reducerade skattesatserna inbringade totalt . En relativt stor andel av den utgående momsen redovisas av köparna, dvs. s.k. omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet gäller bl.a. vid gemenskapsinterna förvärv och vid omsättning av byggtjänster mellan företag i byggsektorn i syfte att motverka skattefusk. Inkomsten för staten, dvs. nettouppbörden, uppgick till totalt . 5.2 Redovisning av skatteutgifter Regeringen redovisar skatteutgifterna till . redovisas skatteutgifterna i en särskild skrivelse till . Avvikelser från en enhetlig beskattning redovisas i budgetpropositionen som stöd på budgetens inkomstsida i form av s.k. skatteutgifter eller orealiserade skatteintäkter. En skattelättnad är fallet när en grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning, t.ex. en reducerad mervärdesskattesats jämfört med den gängse . Syftet med redovisningen är enligt regeringen att101 synliggöra de indirekta stöd till företag och hushåll som finns på budgetens inkomstsida, vilket ger ett underlag som kan användas för att prioritera mellan olika stöd beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. Regeringen betonar betydelsen av att det sker en redovisning av skatteutgifter till i den nya budgetlagen. Enligt 10 kap. 4 § budgetlagen måste regeringen lämna en redovisning av skatteutgifterna till riksdagen.102 Av förslaget till en reformerad budgetlag framgår att regeringen anser att det kan finnas skäl att mer generellt utreda hur skattenedsättningar bör hanteras vid budgetering. Utgångspunkten bör vara att konsekvenserna för budgeten av en skattenedsättning ska prövas lika noga som konsekvenserna av en reform på utgiftssidan. I nedanstående tabell redovisas de beräknade skatteavvikelserna på mervärdesskatteområdet för inkomståren 20102013. Skatteutgifterna redovisas både brutto- och nettoberäknade,103 samt vilka utgiftsområden som berörs. Områden som är helt skattebefriade redovisas inte i tabellen. 100Skatteverket (2011a). 2009/10:195. 102Budgetlagen (2011:203). 103Den nettoberäknade skatteutgiften avser hur mycket de offentliga finanserna påverkas i slutänden. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 TABELL 9 SKATTEUTGIFTER INOM MERVÄRDESSKATTOMRÅDET FÖRDELADE PÅ UTGIFTSOMRÅDE 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 Den periodiserade redovisningsmetodiken innebär att skatteffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten äger rum. De totala skatteutgifterna på mervärdesskatteområdet uppgick till (47,netto) för . De enskilda avvikelserna inom mervärdesskatteområdet beskrivs kortfattat nedan: Försäljning av 000 kr/år Upphovsmannen, dvs. konstnären, eller dennes dödsbos försäljning är undantagna från mervärdesskatt om försäljningen understiger . Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av tomtmark och byggnader av värdet är undantaget från mervärdesskatt vid försäljning av en- och flerbostadshus, vilket ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt den gällande mervärdesskattenormen borde beskattas. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster En fastighetsägare ska i vissa fall uttagsbeskattas för mervärdesskatt på vissa tjänster som fastighetsägaren utför på fastigheten med egen personal. Detta gäller om fastigheten används i en verksamhet som är undantagen från beskattning, t.ex. bostadsuthyrning. Avvikelsen har i syfte att uppnå en mervärdesskattemässig likabehandling mellan att upphandla tjänsterna alternativt att själv utföra dessa. Fastighetstjänsterna är mervärdesskattebefriade för arbeten som inte överstiger för ett beskattningsår. Gällande EU-regler innebär att det inte får tas ut någon mervärdesskatt på lotterier. Den enda indirekta skatt som aktualiseras är punktskatt. Skatteutgiften avser mervärdesskatt då den enligt om mervärdesskatt borde beskattas i skatt. Kvalificerat undantag från mervärdesskatt, dvs. försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men ingående mervärdesskatt får dras av, gäller för läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus. Denna skattebefrielse ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Transport till eller från utlandet räknas som export och är därför i sin helhet undantagen från skatteplikt. Denna skattebefrielse omfattar både luft-, vatten- och landtransporter. Denna skattebefrielse ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I och tidskrifter, böcker och broschyrer, entréavgiftsbelagda kulturföreställningar, kommersiell idrott, upphovsrätter, entré till djurparker samt transport i skidliftar Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till , vilket ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Som kulturföreställningar räknas konserter, cirkus-, teater-, opera- och balettföreställningar eller liknande föreställningar. Den nedsatta skattesatsen, som avser resor i kollektivtrafik och taxiresor samt turist- och charterresor, sightseeingturer och liknande, ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till , vilket ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. I gruppen livsmedel ingår inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. Nedsatt mervärdesskatt för rumsuthyrning gäller för hotellrörelse eller liknande rörelse samt uthyrning av campingplatser. Försäljning av 000 kr/år Upphovsmannen, dvs. konstnären, eller dennes dödsbos försäljning beskattas med skattesatsen om försäljningen är eller mer. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende. Detta gäller även om värdet av bostad ingår i arrendet. kunde mervärdesskatt i samband med byggnads- och entreprenadverksamhet betalas in först efter det att en fastighet tagits i bruk. Räntan på skattekrediten för mervärdesskatt redovisades då som en skatteutgift, dock avskaffades denna bestämmelse . 5.3 Mervärdesskatteuppbörd fördelat efter bransch En sammanställning av mervärdesskattuppbörden uppdelat efter bransch visas i tabell 10. Fyra branscher, däribland varuhandel, svarar för av den totala nettouppbörden. Nettouppbörden från varuhandel uppgår till ca 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 Andra branscher som bidrar i väsentlig grad till statens inkomster är t.ex. byggverksamhet och informations- och kommunikationsverksamhet. Tillverkningsindustrin redovisar en negativ nettouppbörd, vilket beror på att beskattningskedjan upphör när varor exporteras. TABELL 10 MERVÄRDESSKATT FÖRDELAD EFTER BRANSCH 2011, MNKR el, gas, värme och Handel, rep. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I ning och försvar, Vård och omsorg, Kultur, nöje och Källa: SCB från (2011a). 5.4 Sänkt mervärdesskatt på livsmedel 5.4.1 Förändringar av mervärdesskattesatsen på livsmedel Den reducerade mervärdesskatten på livsmedel utgör den enskilt största skatteavvikelsen. Skatteutgiften uppgick, som framgår av tabell 9, till . Detta motsvarar nästan hälften av de totala skatteutgifterna inom mervärdesskatteområdet, vilket motiverar en kort redogörelse för bakgrunden till och effekterna av denna reform.104 I syfte att stabilisera ekonomin beslutades att mervärdesskatten skulle höjas temporärt från t.o.m. . beslutade att lägga hela sänkningen av mervärdesskatten på livsmedel i stället för att låta den generella momsnivån återgå till . Mervärdesskatten på livsmedel och serveringstjänster sänktes från från och normalskattesatsen för alla övriga varor och tjänster fastställdes till . I syfte att stabilisera den svenska ekonomin höjdes mervärdesskattesatsen för bl.a. livsmedel . Skattesatsen sänktes till och, dvs. till den nivå som gäller , . Syftet med sänkningen var att särskilt kompensera barnfamiljer och låginkomsttagare, som i allmänhet använder en relativt stor andel av inkomsterna till livsmedelsinköp, för sänkningen av ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemet. 104 När inget annat anges baseras redogörelsen för den sänkta mervärdesskatten på livsmedel på SOU 2006:90. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 En reducerad skattesats på livsmedel förväntades leda till positiva fördelningspolitiska effekter. Detta anfördes också som huvudargument sänkning av momsskattesatsen. utvärderade i sitt slutbetänkande de fördelningspolitiska effekterna av nedsättningen av livsmedelsmomsen. I utvärderingen beräknades de fördelningspolitiska effekterna av en matmoms på jämfört och den skatteavvikelse detta beräknades ge upphov till. I tabellen nedan redogörs för effekten av momssänkningen för olika typer av hushåll 2006. TABELL 11 STÖD 2006 TILL FÖLJD AV NUVARANDE MATMOMS PÅ 12 PROCENT I FÖRHÅLLANDE TILL 25 PROCENT, EFTER EKONOMISK STANDARD RESPEKTIVE HUSHÅLLSTYP, MNKR KRONOR SAMT SOM ANDEL AV TOTALT STÖD Källa: SOU 2006:90. Tabellen visar matmomsens träffsäkerhet som fördelningspolitiskt styrmedel. Siffrorna medger en jämförelse mellan prioriterade och icke-prioriterade grupper och därmed den indirekta kostnaden för stödet. Låginkomsttagare (decilgrupp 14), vilka var en grupp som åtgärden avsåg att stödja, fick ca , vilket ska ställas i relation till det totala skattebortfallet som uppgick till . Reformens träffsäkerhet var därmed och resterande medel kan därmed definieras som indirekta kostnader för stödet. konstaterar att nästan av stödet tillfaller de tre högsta decilgrupperna. Barnfamiljerna tog emot av det totala stödet, dock gick endast en mindre del till ensamstående utan barn. Ensamstående pensionärer, vilket 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I utgör en annan hushållstyp med låg ekonomisk standard, fick av det totala stödet. Utredningen konstaterade därför följande: Mot denna bakgrund förefaller det motiverat att mer träffsäkra åtgärder som syftar till att stödja de grupper man vill nå genom en lägre matmoms undersöks närmare, åtgärder vilka inte medför så stora indirekta kostnader och så stort skattebortfall för staten.105 Utredningen menade att den nedsatta momssatsen på livsmedel knappast kunde sägas utgöra ett särskilt träffsäkert sätt att stödja de grupper av hushåll som man sagt sig vilja prioritera med åtgärden. Merparten av stödet, oavsett om man ser till familjer med eller utan barn eller till ekonomisk standard, går till andra grupper än vad som varit avsikten. Utredningen konstaterade att det saknades tillräckligt starka skäl för att behålla den reducerade skattesatsen på livsmedel och föreslog i stället att normalskattesatsen skulle sänkas till en nivå som medförde oförändrade skatteinkomster från mervärdesskattesystemet. De avgränsningsproblem som kan knytas till nedsättningen gäller särskilt gentemot restaurangtjänster, naturläkemedel och råvaror. Initialt följde momssatsen på livsmedel och serveringstjänster varandra. Den reducerade skattesatsen för serveringstjänster slopades emellertid som en konsekvens av medlemskap i . Mervärdesskattedirektivet medgav inte att medlemsländerna kunde tillämpa en reducerad mervärdesskattesats för denna typ av tjänst. Momsdirektivet har därefter breddats till att också inkludera möjligheten att reducera mervärdesskattesatsen på bl.a. restaurangtjänster. 5.5 Sänkt moms på vissa tjänster Det är möjligt för EU:s medlemsländer att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats inom olika delar av tjänstesektorn. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om vilka effekter en sänkt restaurangmoms kunde förväntas få för den samhällsekonomiska effektiviteten, den varaktiga sysselsättningen samt företagandet. I uppdraget ingick också att närmare analysera effekterna av en sänkt mervärdesskattesats inom andra delar av tjänstesektorn.106 5.5.1 Sänkt restaurang- och cateringmoms Ett delbetänkande som fokuserade på att ta fram ett lagförslag om sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) från dagens till presenterades . 105SOU 2006:90, s. 114. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 En sänkning av mervärdesskattesatsen förväntas bidra till att på lång sikt skapa ca 6 000 helårsarbetskrafter,107 varav knappt 3 500 utgörs av nyanställda personer (helårsarbetskrafter) inom restaurang- och cateringbranschen som kommer från strukturell. Kostnaden för reformen beräknas uppgå till 2012. Den långsiktiga offentligfinansiella kostnaden uppskattas av utredningen vara lägre, , på grund av ökade skatteintäkter och minskade transfereringsutgifter. Reformen bedöms ha en självfinansieringsgrad på . Därtill förväntas andra positiva effekter av reformen, t.ex. en minskning av företagens administrativa kostnader på . En sänkning av mervärdesskattesatsen föreslogs träda i kraft . Utredningen föreslog att livsmedelsmomsen på skulle höjas till om sänkningen av skattesatsen ska finansieras inom ramen för mervärdesskattesystemet. Regeringen anför i budgetpropositionen för 2011108 att en sänkt mervärdesskatt för arbetsintensiva tjänster såsom restaurang- och cateringtjänster kan förväntas öka den varaktiga sysselsättningen, inte minst för unga och individer med utländsk bakgrund, genom att skapa fler jobb genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete och att jämviktsarbetslösheten minskar. Syftet med den påtänkta reformen är således att stimulera arbetsutbudet.109 stödde en sådan reformambition och menar att den kan förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning även om utskottets grundinställning är ett skattesystem med så få undantag och områden med reducerad skattesats som möjligt.110 ekonomiska vårproposition anger regeringen att den kommer att fortsätta arbetet med förslaget att sänka mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster.111 Ett förslag om sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster överlämnades till Lagrådet den 1 juni 2011.112 Regeringen föreslog i budgetpropositionen att mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) sänks från dagens fr.o.m. den 1 januari 2012.113 Som skäl för regeringens förslag anges bl.a. att uppnå positiva samhällsekonomiska effekter på framför allt den varaktiga sysselsättningen, samt att förenkla skattereglerna för berörda företag då mervärdesskattesatsen redan är för livsmedel och hotelltjänster. Re- formen bedöms vara viktig då arbete inom restaurangnäringen för många är en första kontakt med arbetsmarknaden. Detta gäller, enligt regeringen, inte minst för grupper med hög arbetslöshet och svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen anför vidare följande motivering till förslaget: (2011) bedömer att denna siffra sannolikt är för högt skattad. Risk föreligger att det framför allt sker en omfördelning av arbetstillfällen från andra sektorer i ekonomin till restaurangsektorn. 2010/11:100. 109http:///sb/d/14482/a/163668. 2010/11:SkU19. 2010/11:100. 112Lagrådsremiss (2011). 2011/12:1. 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I Differentieringen av mervärdesskatten innebär att företag som säljer restaurang- och cateringtjänster missgynnas jämfört med företag som säljer livsmedel. Resursallokeringen påverkas genom att produktionen blir mindre inom högre beskattade områden medan produktionen blir större inom de lägre beskattade områdena. Den föreslagna sänkningen av mervärdesskatten är därför positiv ur konkurrenssnedvridningssynpunkt och bidrar därigenom till ökad samhällsekonomisk effektivitet114. Det var, enligt regeringen, inte aktuellt att höja momsen enligt utredningens förslag i syfte att finansiera reformen. Reformen beräknas minska skatteintäkterna med 2012 och varaktigt med . Reformen kommer att följas upp av regeringen för att säkerställa att avsedda effekter nås på både priser och sysselsättning. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att följa utvecklingen av priser, löner och sysselsättning i branschen. Det kortsiktiga prisgenomslaget ska delredovisas och en slutredovisning av reformens effekter ska ske . Regeringen betonar att prisgenomslaget är viktigt för att reformen ska leda till ökad sysselsättning. Flertalet remissinstanser tillstyrker, är i huvudsak positiva till, alternativt har inget att erinra mot förslaget. ställer sig positivt till förslaget under förutsättning att det inte är möjligt att i stället ha en enhetlig mervärdesskattesats. Samma skattesats på restaurang- och cateringtjänster, livsmedel och hotelltjänster innebär att flera av de omfattande gränsdragnings- och kontrollproblem som finns försvinner. Verket framhåller därtill att förslaget inte ger upphov till nya gränsdragningar i samma omfattning.116 menar att den varaktiga sysselsättningsökning som beskrivs i delbetänkandet överskattas, vilket innebär att kostnaden per skapat arbetstillfälle blir hög. i motsätter sig förslaget och anser i stället att förslaget riskerar att skapa nya gränsdragningsproblem. Organisationen föreslår i stället att principen om likformig beskattning bör gälla och att momsuttaget därför bör läggas om. Värt att notera är att den dåvarande regeringen i sin slutliga värdering av skattereform konstaterade att mervärdesskattehöjningen av vissa tjänster orsakade effektivitetsförluster. De tjänster som utpekades var tjänster som relativt enkelt kan substitueras med hem- eller svartarbete, t.ex. frisörer, byggreparationer, taxi och restauranger.117 beslutade att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster. En sänkning av mervärdesskatten från normalskattesatsen till samma nivå som gäller för livsmedel kan betraktas som ett avsteg från principen om en enhetlig mervärdesskattesats. Regeringen skriver emellertid i budgetpropositionen att reformen bidrar till att öka graden av enhetlighet inom mervärdesskattesystemet då livsmedel och mat som serveras på restaurang i och med det kommer att beskattas lika. 114Ibid, s. 275. 115http:///sb/d/3213/a/179402. 116Skatteverket (2011c). 1997/98:1 bilaga 6. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 håller regeringen att den snedvridning som finns mellan fritid, marknadsarbete och hemarbete kommer att minska. Utgångspunkten för reformen kan sägas vara den kompletterande jämförelsenormen optimal beskattning som beskrevs ovan. Regeringen bedömer att den långsiktiga sysselsättningseffekten är positiv, vilket är en av indikatorerna som enligt förslaget sla användas när det ska fastställas om en skatteutgift bidrar till att öka den samhällsekonomiska effektiviteten. 5.5.2 Sänkt moms inom andra delar av tjänstesektorn I slutbetänkandet, som redovisades , analyserades om en sänkning av mervärdesskattesatsen inom andra delar av tjänstesektorn är samhällsekonomiskt effektiv och därmed bidrar till att öka den varaktiga sysselsättningen.118 De tjänster som analyserades är de tjänster som fr.o.m. lades till bilaga III i mervärdesskattedirektivet (se avsnitt 4.2). Mer specifikt analyserades följande tjänster. renovering och reparation av privata bostäder fönsterputsning och städning i privata hushåll mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder Utredningen bedömer att det inte är samhällsekonomiskt effektivt att sänka momssatsen för någon av ovanstående tjänster. Vidare konstateras att sänkt moms inte heller skulle innebära någon regelförenkling för företag som är verksamma inom dessa områden. Utredningen föreslår sålunda att inga lagförslag om att gå vidare med ytterligare mervärdesskattesänkningar. Enligt utredningens direktiv ska nedsatt moms inte införas för tjänster som redan omfattas av reglerna om HUS-avdrag, dvs. möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete och s.k. ROT-arbete. De tjänster som ligger utanför HUS-avdragssystemet bedöms endast i begränsad omfattning ersätta hemarbete. Sålunda skulle en nedsatt moms inte förväntas leda till några betydande varaktiga sysselsättningseffekter. Samma slutsats gäller för fönsterputsning och städning i privata hushåll. Tillämpningsområdet för reducerad skattesats på hemtjänster bedöms också vara mycket begränsat då det redan omfattas av HUS-avdraget och av undantaget från skatteplikt för socialomsorg som finns i mervärdesskattelagen (1994:200). Utredningens slutats är att en skattesatssänkning inte kan förväntas bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen. Sänkt mervärdesskatt på frisörtjänster kan inte förväntas öka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen. Utredningen konstaterar att en nedsatt moms snarare skulle öka befintliga snedvridningar i ekonomin. Därtill konstateras att en nedsatt 118 SOU 2011:70. 2011/12:RFR13 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I moms på frisörtjänster skulle öka den administrativa bördan för företagen samt då de skulle få hantera fler skattesatser än . Slutligen konstaterar utredningen att inte heller sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer förväntas skapa någon varaktig sysselsättningseffekt. Utredningen anför att det inte finns någon arbetslöshet till följd av ojämvikter på arbetsmarknaden för mindre reparationstjänster. En sänkt mervärdesskatt bedöms i stället leda till att den samhällsekonomiska effektiviteten minskar. Företagens administrativa börda bedöms öka på grund av det merarbete som uppkommer då de måste hantera olika skattesatser för olika delar av sin verksamhet. Därutöver skulle en nedsatt moms också skapa merarbete för . 5.5.3 Andra länders erfarenheter av reducerad moms ingick i EU:s s.k. lågmomsförsök och har haft en reducerad momssats på frisörverksamhet, mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt lagning och ändring av kläder och hushållslinne. gäller också en reducerad momsskattesats på restaurangtjänster i .