rfr · GZ0WRFR5 · 2012-01-01 00:00:00 — Sjukvården i är en av de dyraste i världen och landet satsar nu betydande medel på att modernisera sjukvården och främja och utvidga användningar av IT-lösningar inom vårdsektorn (Health IT). Det finns anledning för att noga följa utvecklingen av de många system som utvecklas i , och då framför allt i utvecklingen av hälsodatabaser och kvalitetsregister. Det är ett område där har särskilt goda förutsättningar och där det bör finnas möjligheter för svenska företag och forskningsmiljöer att delta i de stora investeringar som görs. Med tanke på de stora satsningar som görs inom eHälsa kan även IT-verksamma inom området vara attraktiva på den amerikanska arbetsmarknaden [79]. 8 Möjligheter och risker med e-tjänster analys av intervjumaterial Följande kapitel innehåller en sammanställning och analys av vinster och tänkbara risker med eHälsa samt framtida visioner och identifierade hinder för den fortsatta utvecklingen. För analysen har ett urval av nyckelpersoner inom området eHälsa intervjuats. Information om intervjuerna (företrädare och organisation) redovisas i slutet av rapporten. Möjligheter och vinster med e-tjänster Mer tid för patientkontakt Utveckling och införande av e-verktyg innebär att processer och arbetssätt i vård och omsorg förändras. En viktig vinst med att använda e-tjänster är att frigöra resurser för att personalen ska få mer tid för dagliga möten med vård- och omsorgstagare. Genom effektiva processer fokuserade på patientens individuella behov kan vårdkvaliteten öka. Till exempel kan väntetiderna minskas om hela vårdkedjan optimeras när det gäller olika behandlingssteg och kommunikation mellan vårdgivare [59]. Med e-tjänster skapas såväl tillgänglighet som flexibilitet för både invånare och patienter och vårdgivare [30]. E-hälsoverktyg kan stärka patientens MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL ställning i vården genom tydligare delaktighet och bättre tillgänglighet till vård [80]. Genom att patienten får konkreta verktyg och information om hur vårdsystemet fungerar kan han eller hon planera sin egen behandling och ta del av sin egen information resultatet blir att en stärkt patientmakt [59]. En samlad information som delas av medarbetare, oavsett om man befinner sig inom kommun, landsting och region eller privatvård innebär inte bara tidsvinster [81]. Man får också en ökad patientsäkerhet genom säker och enkel tillgång till korrekt information som minimerar risken för felbehand- lingar och felmedicineringar [59, 81]. Bättre underlag för utvärdering och forskning Ytterligare en vinst med e-tjänster är att man får ett förbättrat beslutsunder- lag för forskning och verksamhetsutveckling [59]. Risker och nackdelar med e-tjänster Integritetsaspekter - risk för spridning av känslig information Det är viktigt att vara medveten om att det finns mer information om en person samlad på en och samma plats. som eHälsa gör det enklare att undvika missbruk av känslig information ökar också skadeverkningarna om informationen ändå hanteras felaktigt eftersom spridningen kan bli så mycket större [59]. Det som sker digitalt måste vara förenat med en stor säkerhet eftersom det går väldigt snabbt när man delar information [81]. Risk att personal ersätts av teknik En tänkbar risk med ökad användning av modern teknik inom vården kan vara att man använder tekniken för att ersätta personal som verkligen be- hövs [80]. Det kan bli för mycket fokus på effektivitet om det skapas inci- tament för vårdgivarna att använda e-tjänster och då kan viktiga patientmö- ten utebli [30]. Risk att man lägger för stort ansvar på individen Det finns risk för att e-tjänster medför att ett större ansvar läggs på individen själv som därmed kan uppleva högre krav på eget deltagande. kan det vara svårt att använda sig av tjänster på nätet om man är sjuk eller har vissa funktionshinder. Därför är det viktigt att utvecklingen av eHälsa inte exkluderar några grupper, utan skapar förutsättningar som exempelvis ombudshantering och att man alltid gör en bedömning av när e-tjänster pas- sar och när andra alternativ behövs [30]. MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL Förutsättningar för god utveckling och prioriteringar Det är viktigt att hitta nationella lösningar på och standarder för de tjänster som erbjuds. Därmed är det väsentligt att inte låsa in sig i specifika system utan se till att systemleverantörerna använder samma standarder så att systemen byggs för maximal kompatibilitet [82]. En bred samverkan mellan aktörer behövs i syfte att föra ut e-tjänster på ett nationellt plan [59]. Exempelvis har i sin senaste utlysning25 valt att skapa incitament för att stimulera en bred samverkan mellan aktörer. Det innebär att man har gått från att bara finansiera grundutveckling och teknikinförande till att jobba mer med nyttjande och införandestöd. Det inkluderar att få ut innovationerna i verksamheten och skapa en mätbar nytta för verksamheten [59]. Utifrån behov i verksamheten För att få en god utveckling inom området måste man prioritera tjänster som utgår från behov i verksamheten och som är väl förankrade bland användarna. Införandet av e-verktyg måste också ske i takt med verksamhetens förutsättningar. Delaktighet är därmed ett nyckelord [80]. I utvecklingen och införandet av nya IT-tjänster handlar det också om att implementera interaktiva e-tjänster där hela processen sköts över nätet. Man ska både kunna hämta information och kommunicera via nätet. Med andra ord blir själva interaktiviteten av central betydelse [81]. Det behövs ett skarpt regelverk för ändamålsenlig och strukturerad vårddokumentation som säkerställer att informationen håller en sådan hög kvalitet att den kan användas för behandling, för forskning och av patienten själv. Användarna ska få hjälp av entydiga begrepp och termer, och det ska finnas en informationsstruktur som klargör vad som ska dokumenteras och hur informationen kan bli mer användbar. Det är främst informationen som behöver standardiseras, inte enbart de tekniska systemen [59]. Använda befintliga e-tjänster och skapa fler avancerade tjänster Det är viktigt att prioritera ett fokuserat arbete kring införande, användning och validering av alla de e-hälsotjänster som redan utvecklats för att realise- 25 Utmaningsdriven innovation, utlysning . För att få finansiering var kravet att kluster av aktörer är involverade inklusive en forskningsaktör som kan utvärdera resultaten. MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL ra den verksamhets- och patientnytta som vore möjlig om tekniken användes Det behövs också fler avancerade e-tjänster för patienter, brukare och närstående som ger förutsättningar för delaktighet och självbestämman- de och en ökad interaktivitet med vården. En viktig prioritering är också beslutsstöd för läkemedelsförskrivning för att undvika patientskador genom fel- eller övermedicinering. Man bör etablera testmiljöer och testbäddar där nya regelverk, ny teknik och nya arbetssätt samlat kan prövas och utvärderas för att få fler att våga bredd- implementera både nya och existerande lösningar [59]. testbäddar är att de är kostsamma, och med tanke på att tekniken utvecklas så snabbt kan ett alternativ vara att i utvalda verksamheter direkt utprova olika verktyg och nya lösningar [80]. För att stimulera innovationskraften inom området behövs effektiva incita- mentsmodeller för statliga investeringar och mer flexibla ersättningssystem. är de ekonomiska incitamenten att fullt ut införa och använda e- hälsotjänster för svaga, eftersom man i de föråldrade ersättningssystemen fortfarande premierar de gamla sätten att arbeta. Potentialen att styra om organisation och arbetssätt efter att en ny e-hälsotjänst har införts tas där- med inte till vara. Innovationsupphandlingar inom vården kan vara ytterliga- re ett sätt att premiera nytänkande och stärka innovationsförmågan hos vårdgivarna [59]. Integritetsfrågan behöver beaktas med största noggrannhet. de för att behålla trovärdigheten när det gäller såväl de nationella satsning- arna som övriga e-tjänster [82]. Det är viktigt att sjukvårdshuvudmännen fokuserar på att hitta lösningar på de problem som finns med behörighets- tilldelning, inloggning och autentisering. Hanteras detta på oansvarigt sätt skulle förtroendet för eHälsa raseras fullständigt [59]. Med användningen av e-verktyg kommer tillgängligheten till vård att öka och man kommer att kunna kontakta och hämta information från vården Användningen av e-hälsoverktyg kommer också att innebära att man som patient blir friare i förhållande till vården, och den enskildes makt kommer därmed att öka [80]. MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL kommer det att finnas smarta individanpassade tjänster. Då kommer man att använda sig av tekniken på ett helt annat sätt. Exempelvis kan robotar komma att användas som övervakningshjälp hos äldre nattetid26. visar det sig att när kommer så vaknar patienten och har svårt att somna om; en robot skulle kunna vara en fördel i det sammanhanget. kommer också vården att vara organiserad på ett annat sätt, och det kommer att finnas bättre möjligheter till flexibilitet. Exempelvis kan man tänka sig att en patient som skrivs ut och egentligen är frisk kan fortsätta att ställa frågor och hålla sig uppdaterad med vården med en tjänst i mobilen. Den här typen av mittemellanvård finns inte men skulle kunna bli vanligare genom IT-tjänster [81]. eHälsa en naturlig del av vården i ett digitaliserat samhälle Om kommer eHälsa att vara så inarbetat att vi inte ens säger eHälsa längre. Då är det en del av vården, ett naturligt sätt att jobba. Då kommer man att använda tekniken mycket mer integrerat både i behandlingar och i vården. Samhället kommer överlag att vara mycket mer digitaliserat. Det kommer att finnas nya IT-verktyg, t.ex. för att identifiera sig. Ett resultat av att ha effektiviserat vård- och omsorgssektorn kommer att vara att den är mer lättillgänglig, och vi kommer att känna större delaktighet [30]. Enhetliga system och regelverk kommer hälso- och sjukvården och att ha infört och fullt ut börjat tillämpa ett gemensamt regelverk för ändamålsenlig och strukturerad dokumentation, som gör att den information som dokumenteras i alla verksamheter kan tolkas och förstås av all behörig vård- och omsorgspersonal. Leverantörerna av olika IT-system har ett enhetligt regelverk med internationella standarder att ta hänsyn till vid utvecklingen av nya system och kan konkurrera med olika smarta beslutsstöd och tillämpningar för hur man på bästa sätt kan tillgängliggöra den strukturerade dokumentationen för olika målgrupper. Patientjournalsystem, kvalitetsregister och hälsodataregister har smält samman till en kärninformation som kan nås i olika delar beroende på vilken roll man har som beslutsfattare, patient, anhörig, forskare eller behandlande vårdpersonal. Fokus ligger på individen i stället för systemet, och vårdgivarnas verksamhet är helt anpassad för att säkerställa en trygg och individuellt anpassad behandling och rehabilitering. 26 Giraffen är ett exempel på robot i som med goda resultat har utprovats i . 2011/12:RFR5 MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL En ogynnsam ekonomisk utveckling kan innebära ett hinder för fortsatta investeringar och fortsatt utveckling av e-tjänster [30, 80]. Det kommer att krävas investeringar i såväl teknik som i att hitta nya arbetsformer och processer i vården. Det kommer också att krävas nya investeringar för att kunna köpa nya system och fasa ut gamla. En strategi har varit att utveckla och förbättra systemet allteftersom [30]. Sjukvårdshuvudmännen har lagt majoriteten av sina medel på att hålla liv i gamla utdömda IT-system i stället för att skapa utrymme för nyutveckling och införande av nya smarta e- hälsotjänster [59]. Men under kommande period kanske vi måste byta system helt, för det blir dyrare att försöka pussla ihop systemen. Då krävs det investeringar [30]. Statliga stimulansmedel till hälso- och sjukvården villkoras inte i tillräcklig utsträckning mot leverans och införande av redan existerande regelverk och e-hälsotjänster [59]. Stelbent syn på upphandlingar Hinder för utvecklingen kan även vara ett stelbent synsätt på upphandlingar, där få vågar använda innovationsvänlig upphandling och där man ställer alltför detaljerade krav under upphandlingen om hur en ny e-hälsotjänst ska fungera. Om man detaljstyr till en grad som hämmar utvecklingskraften hos leverantören får man inte det stöd som verksamheten egentligen skulle behöva [59]. Ytterligare hinder för utvecklingen kan vara bristen på ett aktivt ledarskap från verksamhetschefer och lokalpolitiker för att driva organisations- och verksamhetsförändringar med eHälsa som hjälp [59]. Användning av e- hälsoverktyg innebär att man måste arbeta på ett nytt sätt, vilket blir en viktig aspekt att ta med för dem som leder arbetet [30]. 1.Findahl, O (2011). Svenskarna och Internet 2011. 2.Johannesson C & (2011). Hälsa genom e e-hälsorapporten Rapport 2011:04, tillgänglig på . 3.Socialdepartementet (2010). Nationell eHälsa strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg, S2010.020. 4.Socialdepartementet (2005). Nationella IT-strategin för vård och omsorg, Skr. 2005/06:139. Hämtad från: . Hämtad från: . 9.Taube (2011). Många samtal till 1177-numret. Hämtad från: Sjukvardsradgivningen/Manga-samtal/. Umo - din nya ungdomsmottagning, tillgänglig på . 11.Bridell G & (2011) Elektronisk recepthantering. Medicin på recept. Hämtad från: nts_HandlapaApoteket_Receptuttag_Receptuttag.aspx. Hämtad från: . Hämtad från: . Hämtad från: . 16.Riksrevisionen (2011). Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Hämtad från: . Nationell patientöversikt (NPÖ). Hämtad från: . 2011/12:RFR5 8BREFERENSER 21.Dahlström, A (2011). Sammanfattning av slutrapport från förstudie Nationellt Hälsobibliotek, tillgänglig på . Svensk informationsdatabas för läkemedel, SIL. Hämtad 2011- 12-19 från: . 24.Apotekens Service AB. Elektroniskt expertstöd, EES. Hämtad 2011-12- 19 från: utveckling/Elektroniskt_expertstod/. 25.Socialdepartementet (2009). Öppna jämförelser - Nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och S2009:040. 27.Översyn av de nationella kvalitetsregistren (2010). Guldgruvan i hälso- och sjukvården, Förslag till gemensam satsning 2011-2015. 28.Socialstyrelsen (2006). God vård om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. 29.Catwell L & Sheikh A (2009). Evaluating eHealth interventions: the need for continous systematic evaluation, Plos Medicine 6: e1000126. 30.Muntligen , SLL. 31.Invånarnas behov av och önskemål om att ta del av sin journal via internet. Delrapport 1 inom förstudien journal på nätet, tillgänglig på . Din journal på nätet. Hämtad från: . 33.Black A D m.fl. (2011). The impact of eHealth on the quality and safety of health care: a systematic review, Plos Medicine 8: e1000387. 34.Näringsdepartementet (2011). It i människans tjänst en digital agenda för , N2011.12. 35.Socialstyrelsen (2011). Ändamålsenlig och strukturerad information underlag för nationell samordning och finansiering. 36.Datainspektionen (2008). Patientdatalagen och den personliga integriteten Sjunet -kvalitetssäkrat kommunikationsnät. Hämtad från: . 38.Socialstyrelsen (2009). Nationell informationsstruktur för vård och omsorg ett stöd vid verksamhetsförändring och IT-utveckling Landstingens handlingsplan för utveckling och förvaltning av gemensamma IT-stöd och IT-tjänster under 2010-2012. 8BREFERENSER 2011/12:RFR5 42.Alla vinner genom samverkan inom den kliniska forskningen. Slutrapport från Delegationen för samverkan inom den kliniska forskningen, N2007:04. 43.Dahlin, J (2008). Trots många framgångsrika projekt inom vård och omsorg skapas inte varaktiga effekter. Varför förvaltas och utnyttjas inte idéerna? 44.Gestrelius S (2009). Innovationer i vården, hinder och incitament - För delegationen för samverkan inom den kliniska forskningen. 46.Santa Anna It Research Institute . Nationellt forskarnätverk inom eHälsa. Hämtad från: . 48.Muntligen , eHälsoinstitutet . Hämtad 2011-12- 19 från: . 50.Muntligen , KI. 51.Blekinge tekniska högskola. Om forskningsmiljön Hälsa och Teknik. Hämtad från: 0377d32?OpenDocument. 52.Muntligen , BTH. 53.Syster fullskalelabb (2011). Den mänskliga sidan av it en bok om eHälsa. Sammanfattning av projektet fullskalelabb i för it i vård och omsorg. 60 miljoner till innovationskontor på åtta universitet, pressmeddelande . 56.Innovationsslussar inom hälso- och sjukvård för kommersialisering av idéer och introduktion av nya innovationer inom HoS, utlysning . finansierar sex landstings satsningar på innovationsslussar. Hämtad från: VINNOVA-finansierar-sex-landstings-satsningar-pa- innovationsslussar/. Utlysning: Utmaningsdriven innovation. Hämtad 2011-12- 19 från: . 2011/12:RFR5 8BREFERENSER Betänkande av , SOU 2010:56. 61.EU-kommissionen (2007). Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i , den 14.12.2007 KOM(2007) 799 slutlig. Utlysning: Förkommersiell upphandling . 63.VINNOVA Program Innovationsupphandling, , under utformning. 66.Widén R & (2010) Innovationsarbete i offentliga organisationer, . Swecare eHealth Accelerator. Hämtad från: . 70.World Health Assembly. Resolution WHA 58.28. 71.WHO (2011). eHealth country profiles: based on the findings of the second global survey on eHealth. 72.Interim Evaluation of the Ambient Assisted Living Joint Programme, Independent panel report 2010. Utvecklingscheckar av tjänster, arbetssätt och varor till små företag i vård och omsorg. 77.Muntligen, , . 78.Muntligen, , . 79.Tillväxtanalys (2011). Working paper/PM 2011:12 Dnr 2010/177. 80.Muntligen, och , EIC. 81.Muntligen, , SKL. 82.Muntligen, , Famna. Famna för vård och social omsorg *Intervjuade företrädare som har bidragit med underlag till kapitel 8 Möjligheter och risker med e- tjänster analys av intervjumaterial Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets seminarium Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 2010/11:RFR6 KULTURUTSKOTTET offentliga utfrågning om barns och ungas rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same-