rir · H0B57 · 2012-03-28 00:00:00 — Transportstyrelsen (2009) Planprognos 2020 godstrafik Underlagsrapport i åtgärdsplaneringen 2010-2021. Transportstyrelsen (2009:98) Alternativa scenariers påverkan på lönsamhet. Transportstyrelsen (2009:100) Miljökonsekvensbeskrivning för Nationell transportplan 2010-2021. Transportstyrelsen (2009:157) Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, Samlad beskrivning, effekter av nationell plan och länsplaner. (2010) Planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. Elforsk, Miljövärdering av el med fokus på utsläpp av koldioxid. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT (2008), Koldioxidvärdering av energianvändning - vad kan du göra för klimatet? (2009:20) Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. (2010:07) . (2010:08) Handlingsplan för förnybar energi. (2011:10), Indikatorer och beräkningsmetoder för uppföljning av politik för energi. (), Översyn av energiskattedirektivet, faktapromemoria 2010/11:FPM113. Miljövårdsberedningens rapport (2007:3) Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken Rapport från Vetenskapliga rådet för klimatfrågor. (2006:5618) Diskontering i samhällsekonomiska analyser av klimatåtgärder. (2007:5711) Sternrapporten en genomgripande analys av klimatförändringens ekonomi. (2007:5716) Självstärkande processer i transportsystemet. (2007:5754), Tvågradersmålet i sikte? scenarier för det svenska energi- och transportsystemet . (2012:6487) Underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp - delrapport. (2010:27) Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet. (2011:10) Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? (2012:2) Svensk klimatforskning vad kostar den och vad har den gett? (2005:5) Den samhällsekonomiska kalkylen en introduktion för den nyfikne. (2007:5) Kilometerskatt för lastbilar - Kompletterande analyser (redovisning av ett tilläggsuppdrag från regeringen). (2008:3) Samhällsekonomiska principer och kalkylvärden för transportsektorn, (ASEK 4). (2009:28) Övergripande statistik om transportsektorn. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? Trafikanalys, Transportarbete 1959-2010. Trafikanalys (2009) Lastbilstrafik 2009 Swedish national and international road goods transport 2009 (Statistik 2010:3). Trafikanalys (2011:10) Transportsystemets tillstånd, utmaningar och möjligheter en nulägesanalys. Trafiktekniska handledningen för Sampers/Samkalk (2009). (2010:95) Trafikslagsövergripande planeringsunderlag för Begränsad klimatpåverkan. (2010:124) Samlad beskrivning - Effekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021. (2011) Handledning för beräkning av energieffektivisering och förändrade CO2-utsläpp. (2011:052) Inducerad trafikefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur. (2011:067) Nationell plan för transportsystemet 2010-2021. 2011:080 Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafikslagsövergripande perspektiv. Trivector Traffic (2009:8) Att hantera inducerad efterfrågan på trafik. Trivector Traffic (2009:78) Miljömålen i infrastrukturplaneringen; 09-11-23 genomgång och analys. (2004:102) Klimatstrategi för vägtransportsektorn. (2007:45) Begränsad klimatpåverkan 2008-2017 - Fördjupningsdokument Miljö. WSP (2010) Dokumentation av beräkningar av koldioxidutsläpp för olika scenarion i åtgärdsplaneringen. WSP (200825) Bilparksprognos i åtgärdsplaneringen EET-scenario och referensscenario. SOU 2006:2 Strategi för minskat transportberoende promemoria av SOU 2008:24 Svensk klimatpolitik, betänkande av Klimatberedningen. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT EEA (Report No 7/2011) Laying the foundations for greener transport TERM 2011: transport indicators tracking progress, towards environmental targets in Europe. Europeiska kommissionen () Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050. Europeiska kommissionen () - Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. IEA (2009) Transport, Energy and CO2: Moving toward Sustainability - How the world can achieve deep CO2 reductions in transport by 2050. Economics (2010), Taxation. Working Paper No 22 2010 (for Commission, DG Taxation and Customs). , , , (2010), Hantering av klimatvärdering i infrastrukturobjekt (VTI nr 692). , , : Konsensus i förändring klimatekonomi efter . Ekonomisk Debatt, Nr 4 2008; 2004, A review of the representation of induced highway in current and land use models, , , . Zachariades, T. et al (2011), and Carbon: Automobiles and European Climate Policy in a Global Context. Developing Harmonised European Approaches for Transport Costing and Project Assessment (), SIXTH FRAMEWORK PROGRAMME 2002 2006. Tillgänglig [online]: []. Sjätte bästa personbilsåret någonsin (), Bil . Tillgänglig [online]: basta-personbilsaret-nagonsin-under-2011 []. Supermiljöbilspremien startskottet för de mest miljövänliga bilarna (). Tillgänglig [online]: []. vägnät (), . Tillgänglig [online]: []. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? The Agreements (2010) United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). Tillgänglig [online]: main-objectives-of-the-agreements/#c33 []. Transportsektorns utsläpp (), . Tillgänglig [online]: []. Utsläpp av växthusgaser per sektor i (), . Tillgänglig [online]: Aktuell-utslappsstatistik/Utslapp-av-vaxthusgaser-per-sektor-i-Sverige/ []. Växthuseffekt och växthusgaser vad är det egentligen? (), miljövetenskapliga centrum. [Tillgänglig online:] vaexthusgaser/vaexthuseffekt-och-vaexthusgaser-vad-aer-det-egentligen []. Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för , . Intervju med företrädare för . Strukturerade intervjuer med företrädare för samtliga regionkontor . Formella utlåtanden och faktagranskning av myndigheter Utlåtande från , . Utlåtande från Trafikanalys . Trafikanalys faktagranskning av . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . Styrmedlens inverkan på utsläpp av koldioxid från personbilsparken, promemoria från Per Kågeson . INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT I brist på riktlinjer inför åtgärdsplaneringen gjorde trafikverken egna antaganden om regeringens kommande klimatpolitik. Som framgår av kapitel 3 valde trafikverken att utgå från att den så kallade EET-strategin (strategin för effektivare energianvändning och transporter) skulle antas i den kommande klimatpropositionen (). EET- strategin togs fram gemensamt av trafikverken tillsammans med och Energimyndigheten.373 Flera av de förslag som formulerades inom ramen för EET-strategin handlar om energieffektivisering genom ett transporteffektivt samhällsbyggande och infrastruktur. För att långsiktigt minska miljöbelastningen från trafiken är samhällsstrukturen och investeringarna i infrastruktur en viktig faktor. Teknikförbättringar och alternativa drivmedel kan endast till viss del lösa trafikens miljöbelastning. Det krävs även en inbromsning och minskning av trafiktillväxten genom medveten utveckling av samhällsstrukturen som påverkar resbehovet, transportsträckorna samt färdmedelsvalet.374 I strategin presenterar myndigheterna förslag för att åstadkomma ett transporteffektivt samhällsbyggande med en infrastruktur som bygger på tillgänglighet snarare än mobilitet. Några exempel på åtgärder i EET-strategin är: Regional samordning av samhällets miljömål med kommunernas planering Stöd till framtagande av integrerade trafikplaner för städer Uppbyggnad av kunskap om transporteffektiv samhällsplanering Införa en standardiserad bedömningsmetod för beräkning av effekter av transportintensiv verksamhet Infrastrukturinvesteringar för att nå miljömålen Genomföra investeringar som kapacitetsförstärker järnvägen Statlig satsning på kollektivtrafik I EET-strategin konstateras vidare att vägtrafiken är en energiintensiv verksamhet men att effektiviseringspotentialen är stor både på fordons- och systemnivå. För att åstadkomma en sådan effektivisering identifierar myndigheterna flera styrmedel, både regler och skatter, som påverkar utvecklingen. Nedan sammanfattas några av de styrmedel i EET-strategin som har betydelse för trafikvolymer och val av trafikslag (vilka utgör centrala utgångspunkter för statliga infrastrukturinvesteringar). 373EET-strategin var ett regeringsuppdrag som utgick till nämnda myndigheter i syfte att beskriva vad som krävs för att nå miljökvalitetsmål. EET består bland annat av ett trettiotal styrmedel inom transportsektorn som syftar till minskad klimatpåverkan. 374Strategin för effektivare energianvändning och transporter, med flera 2007:5777. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? I EET-strategin ingår höjd bensinskatt med , inklusive en årlig uppräkning av skatten med KPI- och BNP-utveckling och för att behålla miljöstyrningen. Kilometerskatt för godstransporter på väg Kilometerskatten bedöms kunna minska koldioxidutsläppen med . I EET-strategin ingår även att förmånsvärdet för bil ska koldioxidbaseras som en procentandel av nybilspriset. Styrmedlet innebär att förmånsvärdet ökar med ökade koldioxidutsläpp, vilket innebär att kraven skärps. Enligt EET-strategin innebär detta att inte bara bränsleflexibla bilar som uppfyller bränslekrav stimuleras, utan också bränsleeffektiva bensin- och dieselbilar. EET-strategin innebär även en ökad koldioxiddifferentiering i fordonsskatten för att påverka vid valet av ny bil och styra efterfrågan på personbilar mot högre Koldioxidkomponenten höjs till per gram koldioxid och tas ut för utsläpp över koldioxid per kilometer. I detta ingår även en översyn av fordonsskatten för dieselfordon. Bindande koldioxidkrav på nya bilar Enligt förslag om bindande utsläppskrav för biltillverkarna, på i genomsnitt högst koldioxid per kilometer för nya personbilar . Kraven skärps därefter och bör breddas till att omfatta även andra fordonsslag. Kampanj för efterlevnad av hastighetsgränser Främst med hjälp av kameror. I EET-strategin föreslås att reseavdraget, efter norsk och dansk förlaga, görs oberoende av transportslag. På så sätt skulle kollektivtrafiken stimuleras jämfört med . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Sammanfattning av konsultrapport: Känslighetsanalyser av koldioxid i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar en fallstudie (2012) I bilaga 2 redovisas bakgrund, utgångspunkter, syfte och urval i korthet. Konsultrapporten finns i sin helhet vid , dnr: 31-2011-0231. Konsultföretaget har på uppdrag av utformat och genomfört känslighetsanalyser för koldioxidutsläpp i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar.375 Trivector Traffic har gjort urvalet av investeringar för känslighetsanalyser, utformningen av känslighetsanalyser, avstämningar under arbetet med känslighetsanalyserna om upplägg och genomförande, samt sammanställning och analys av resultat. Arbetet har utförts av och rapporten har kvalitetsgranskats av , båda från Trivector Traffic. på konsultföretaget genomförde de samhällsekonomiska känslighetsanalyserna i samverkan med på konsultföretaget . Syftet med fallstudien som Trivector Traffic har genomfört åt har varit att se hur justeringar och förändrade antaganden om kalkylparametern koldioxidutsläpp kan påverka utfallet av en samhällsekonomisk kalkyl för Syftet har också varit att se hur effektberäkningar av koldioxidutsläpp av en väginvestering påverkas av sådana justeringar och förändrade antaganden. I uppdraget ingick att genomföra känslighetsanalyser avseende diskonteringsränta för koldioxidutsläpp från vägtrafik, inkluderande av koldioxidutsläpp från byggnation samt drift och underhåll av väginfrastruktur, och minskad vägtrafikvolym. 375Analyserna har sammanställts i en rapport, Känslighetsanalyser av koldioxid i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar en fallstudie, Trivector Traffic 2012. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? Urvalet har skett bland de vägobjekt som finns med i den nationella planen 2010-2021. har tillhandahållit en förteckning av väg- och järnvägsobjekt som analyserades i åtgärdsplaneringen för 2010-2021. Några av dessa kom inte med i den slutliga planen. Dessa har valts bort genom att enligt instruktion markera att objekt i ramnivån ska väljas ut. Därefter har objekt i de regionala planerna sorterats bort, liksom järnvägs- och sjöfartsobjekt. dessa urvalskriterier tillämpats återstod 87 vägobjekt i den nationella planen. Summan av investeringskostnaderna för dessa är . Fyra vägobjekt från den nationella planen valdes ut. Följande utgångspunkter påverkade urvalet: Koldioxidutsläppen från byggande, drift och underhåll av väginvesteringar med tunnlar är intressanta att jämföra med motsvarande utsläpp från väginvesteringar som enbart dras i ytläge. Känslighetsanalysens påverkan på projekt med samhällsekonomisk nettonuvärdeskvot nära noll, liksom projekt med lite högre nettonuvärdeskvot har likaså antagits vara intressanta att försöka belysa. Väginvesteringar vars samhällsekonomiska lönsamhet beräknats med hjälp av EVA-verktyget, och investeringar där modellverktyget SAMKALK använts. Känslighetsanalyser på både väginvesteringar i storstad och vanliga motorvägar mellan tätorter på landsbygd. Som del i processen med urvalet av väginvesteringarna, samt som stöd för analysen, gjordes en kartläggning av andel vägobjekten i nationella planen med nettonuvärdeskvot inom olika intervall. Objekt med en nettonuvärdeskvot nära noll (0-0,3 till exempel) löper en risk att inte vara samhällsekonomiskt lönsamma vid förändrade antaganden i kalkylen. Det finns 15 vägar i detta intervall, och de utgör cirka en fjärdedel av antalet vägar i den nationella planen. Vägar som lönsamhetsberäknats med nettonuvärdeskvot i intervallet 0-0,3 står för av den samlade investeringskostnaden för de 87 nationella vägobjekten. Det bedömdes därför vara av intresse att titta närmare på objekt i den här gruppen. Det bedömdes också vara av intresse att titta på objekt med något högre positiv nettonuvärdeskvot för att se vilket genomslag känslighetsanalyserna får för sådana objekt. Det är vägobjekt vars lönsamhet enligt den samhällsekonomiska kalkylen befinner sig längre från noll. Ur listan på nationella objekt har investeringsobjekt med beräknad nettonuvärdeskvot i intervallet från 0,1 och upp till 2,6 valts ut. Bland dessa valdes två EVA-objekt och två SAMKALK-objekt ut för känslighetsanalyser. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Urval för olika typer av analyser För känslighetsanalys av exempelvis utsläpp från byggande, samt drift och underhåll, valdes olika typer av vägobjekt när det gäller utformning: tunnel, ytläge, motorväg, två- plus-ett-väg, trafikplats och broar. För känslighetsanalys av diskonteringsränta och trafiktillväxt bedömdes det vara av intresse att titta på vägobjekt i olika kontext: storstadsmotorväg, motorväg mellan städer, samt förbifarter kring mindre städer. För känslighetsanalys av trafikvolym bedömdes det vara av intresse att fokusera på nybyggnadsåtgärder, det vill säga väginvesteringar som innebär nya sträckningar, vilka ofta har som syfte att skapa kortare förbindelser för att på det viset förkorta restider. Sådana väginvesteringar har ofta som bieffekt att de genererar ökade resor med bil. Det ökade trafikarbetet medför ökade koldioxidutsläpp. Objekt som innebär om- eller utbyggnad av en befintlig vägsträckning har ofta som syfte att möjliggöra högre hastigheter vilket därmed kan generera ökade koldioxidutsläpp. Därför är även sådana objekt av intresse. För samtliga känslighetsanalyser valdes främst objekt där utsläppen av koldioxid i utgångsläget har beräknats öka, vilket är av intresse för till exempel känslighetsanalysen för diskontering. För några objekt i det utvalda intervallet för nettonuvärdeskvoten anges koldioxidutsläppen i den ursprungliga samhällsekonomiska kalkylen (med underliggande trafikprognos) minska som följd av åtgärden, på grund av att vägen kortas. Utifrån ovanstående prioriteringar och begränsande faktorer gjordes slutligen ett urval av två tre SAMKALK-objekt: E22 (nettonuvärdeskvot 0,2) E 14 Lockne - Optand/Förbi (nettonuvärdeskvot 0,6). Detta objekt innehåller nybyggnad av två-plus-ett-väg, som är intressant att inkludera i en känslighetsanalys som undersöker koldioxidutsläpp från byggande, drift och underhåll. E4 Förbifart (NNK 0,3) E18 (NNK 0,8) Objektet valdes ut för att testa påverkan av känslighetsanalyserna på ett objekt med nettonuvärdesanalys en bit över noll. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Potential för ny fordonsteknik och förnybara drivmedel inom vägtransportsektorn Bilagan finns att ladda hem i sin helhet på hemsida. har gett , forskare vid avdelningen för Miljöstrategisk analys, , i uppdrag att genomföra en forskningsöversikt. Översikten utgör bilaga 3. ansvarar för innehållet i översikten. Syfte, metod och avgränsning Syftet med forskningsöversikten är att göra en analys av potentialen att minska utsläpp av koldioxid från resor med personbil med hjälp av mer energieffektiva fordon och alternativa drivmedel, samt att utifrån denna analys granska de antaganden som gjorts i den nationella infrastrukturplaneringen för . Effektivare konventionella fordon ingår i studien, men fokus ligger på potentialen att minska koldioxidutsläppen med hjälp av elfordon (med möjlighet att ladda från elnätet) och biodrivmedel. Effektivisering av konventionella fordon kommer sannolikt att ge störst utsläppsminskningar av dessa tre kategorier fram , men osäkerheten om hur långt man kommer nå till dess är förhållandevis stor. En bidragande orsak är EU:s förväntade, men ännu ej beslutade, krav på att nya personbilar i genomsnitt inte ska släppa ut CO2/km. kommer sedan alternativa drivmedel och elektrifiering att bli allt viktigare. Bättre beläggning/ kapacitetsutnyttjande i fordon ingår inte i studien och inte heller mer bränsleeffektiv körstil, så kallad ecodriving. I beräkningarna antas såväl beläggning som körstil vara oförändrad.376 Ett livscykelperspektiv som inkluderar drivmedelsproduktion, samt tillverkning och underhåll av fordon, har använts i de flesta beräkningar och jämförelser. Rapporten bygger på en genomgång av litteratur inom området samt på sju intervjuer av experter inom området. Följande personer har intervjuats: , , , , , Toyota, Axel , PV, , LV, , professor i Batteriteknik på och , . 376Trenden är en något sjunkande beläggning vilket innebär att det krävs en viss förbättring av körstil för att denna faktor ska vara oförändrad. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? I denna rapport tas ett övergripande systemperspektiv när antaganden görs om hur mycket biodrivmedel som den svenska vägsektorn kan använda, i ett scenario där utsläppsminskningar av koldioxid globalt sett sker på effektivast möjliga sätt. I många sammanhang begränsas analyser av potential för minskade koldioxidutsläpp till hur de direkta utsläppen från fordonen, mätta enligt den europeiska körcykeln NEDC (New European Drive Cycle) kan minska. I studien inkluderas även tre andra utsläppskategorier som har betydelse för hur stor den totala utsläppsminskningen blir. De koldioxidutsläpp per fordonskilometer som ges av den Europeiska körcykeln NEDC är betydligt lägre än utsläppen vid verklig körning. Dessa så kallade off- cycle emissions diskuteras i nästa avsnitt. Den andra utsläppskategorin omfattar koldioxidutsläpp som sker vid produktion och transport av drivmedel och den tredje omfattar koldioxidutsläpp vid tillverkning och underhåll av fordon. De två sistnämnda är speciellt viktiga att inkludera när elfordon jämförs med konventionella fordon. Koldioxidutsläpp förknippade med byggande, drift och underhåll av väginfrastruktur ingår inte i denna studies avgränsning, men är väsentliga att ta hänsyn till när transportpolitiken utformas. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet