rir · H0B55 · 2012-03-15 00:00:00 — 81Intervju med företrädare för Försvarsmakten, . 82Intervju med deltagare i genomförandegruppen, , samt . 83Intervjuer med deltagare i genomförandegruppen och , GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA flygfarkost), som Försvarsmakten särskilt ville behålla men som slutligen avbröts enligt genomförandegruppens förslag.84 kan alltså konstatera att Försvarsmakten och FMV har svarat på frågor från genomförandegruppen. I övrigt tycks myndigheterna ha förhållit sig avvaktande. I Försvarsmaktens budgetunderlag anges bland annat att den så kallade genomförandegruppens arbete kan komma att kräva förnyade överväganden och avvägningar och att Försvarsmakten avser att senare ge in underlag till regeringen med ytterligare överväganden.85 3.5Gruppens förslag och regeringens beslut om besparingarna Genomförandegruppen lämnade sin slutrapport . I rapporten redovisas bland annat listan över sammanlagt 32 materielprojekt som föreslås avbrytas respektive reduceras (i figur 4 återfinns listan över materielprojekt). I rapporten anges att tiden som varit tillgänglig för analysen inte har medgivit en genomgripande analys av vilka alternativkostnader som kan uppstå vid avbrytande eller reducering av verksamheter. Det gäller framförallt inom materielanslaget (6:2), men även inom förbandsanslaget (6:1). Genomförandegruppen bedömde att det kunde uppstå sådana alternativkostnader, till exempel i form av extra anskaffningar av materiel som uppfyller likartad förmåga, eller ökade driftskostnader för att vidmakthålla befintliga system. Gruppens bedömning var dock att alternativkostnader som uppstod kunde rymmas inom det ökade handlingsutrymme som uppstod.86 I figur 5 i kapitel 4 redovisas summan av genomförandegruppens förslag, inklusive handlingsutrymme. I viss utsträckning beskrivs i slutrapporten konsekvenserna av att avbryta eller reducera de olika projekten. I kapitel 4 beskrivs närmare hur konsekvenserna bedömts av genomförandegruppen för några av projekten. Därutöver beskrivs i slutrapporten de eventuella näringspolitiska konsekvenserna av avbrytande respektive reducering. Exempel på sådan redovisning är hur försvarsindustrier i (exempelvis och ) påverkas av besparingarna; hur många anställda som finns och hur viktiga materielprojekten är för företagens verksamhet.87 84Intervju med deltagare i genomförandegruppen, och . 85Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar (BU 09/SR), s. 6. 86Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 87Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Dessutom ingår ett avsnitt om strukturella åtgärder i slutrapporten, där bland annat styrningsformer inom materielprocessen behandlas. Vidare diskuteras FMV:s roll, logistik och underhållsförsörjning samt internationella materielsamarbeten och exportstöd. Genomförandegruppen föreslår här fortsatt utredning och analys inom för en rad områden. Regeringen redovisade en lista över de planerade besparingarna i budgetpropositionen , i enlighet med genomförandegruppens förslag. Regeringsbeslutet avseende besparingarna ingår i Försvarsmaktens regleringsbrev för . Där anges de materielprojekt som skulle avbrytas respektive reduceras efter dialog med (Försvarsdepartementet). Det framgår dock inte i regleringsbrev eller något annat styrdokument hur mycket som skulle besparas per materielprojekt. de projekt som skulle reduceras framgick alltså inte med hur mycket de skulle reduceras.88 Enligt representanter för Försvarsmakten skedde muntliga avstämningar med Försvarsdepartementet efter att regeringen meddelat besparingskraven. Så vitt kan se har Försvarsmakten inte fått ta del av genomförandegruppens slutrapport. Det krävdes vissa förtydligande av Försvarsdepartementet för att Försvarsmakten skulle veta hur besparingarna skulle genomföras. Det gällde bland annat hur begreppen reducering och avbrytande skulle tolkas. Enligt Försvarsmakten presenterades ett antagande för Försvarsdepartementet om att besluten om avbrytande respektive reducering av materielprojekt skulle gälla tre år.89 Dessa förtydliganden skedde genom muntliga avstämningar och finns inte dokumenterade. Regeringen tillsatte genomförandegruppen för att åstadkomma besparingar och effektiviseringar inom försvarsområdet. Medel som frigjordes skulle delvis användas för att förstärka Försvarsmaktens möjligheter att delta i internationella fredsfrämjande insatser. Regeringen ville markera att utvecklingsprojekt skulle begränsas inom försvaret, besparingarna skulle påskynda den gällande Regeringen ville också försäkra sig om att de frigjorda medlen skulle bli snabbt tillgängliga, och var missnöjd med försvarsmyndigheternas arbete med tidigare kostnadsreduktioner på materielområdet. 88Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. 89Intervju med företrädare för Försvarsmakten, samt underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Det finns inget formellt uppdrag eller direktiv till genomförandegruppen. I budgetpropositionen angavs att regeringen avsåg att tillsätta en genomförandegrupp med uppgift att närmare redovisa hur en utgiftsminskning inom försvaret kunde åstadkommas och föreslå en effektivare materielförsörjning. I arbetet med att ta fram besparingar skulle genomförandegruppen ta hänsyn till vilka krav på operativ förmåga som ställs på Försvarsmakten. Utgångspunkten i gruppen var att bibehålla Försvarsmaktens befintliga förmåga och i så liten utsträckning som möjligt påverka Försvarsmaktens förmågebredd. Genomförandegruppen utgick från Försvarsmaktens materielplan och tog fram förslag på projekt som skulle avbrytas eller reduceras. I ett senare skede fick Försvarsmakten besvara frågor om ett antal materielprojekt, bland annat avseende operativa konsekvenser och besparingspotential. Försvarsmakten framförde att det är svårt att avgöra på vilket sätt den operativa förmågan påverkas av besparingar på specifika materielsystem. Kommunikation mellan genomförandegruppen och Försvarsmakten skedde i stor utsträckning via e-post, telefonsamtal och möten. Den skriftliga kommunikationen till Försvarsmakten och FMV finns inte sparad på Försvarsdepartementet. Det krävdes förtydliganden från Försvarsdepartementet för att Försvarsmakten skulle veta hur besparingarna skulle genomföras. Dessa avstämningar har inte dokumenterats. Försvarsmakten har inte heller fått se genomförandegruppens slutrapport där detaljer om besparingarna framkommer. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 4 Resultatet av besparingarna Besparingarna inom försvarets materielförsörjning gjordes genom att avbryta 16 materielprojekt och reducera 16 materielprojekt. har analyserat dessa besparingar. Dels har själva ramsänkningen analyserats för att fastställa hur stor den faktiska utgiftsminskningen, respektive överföringen till förbandsanslaget, blev. Dels har konsekvenserna av att avbryta eller reducera de totalt 32 materielprojekten analyserats, både ur ett ekonomiskt och ur ett förmågemässigt perspektiv. Besparingarna som gjordes i försvarets materielförsörjning skulle leda dels till en ramsänkning av materielanslaget, dels till en överföring från materielanslaget till förbandsanslaget. Enligt budgetpropositionen , där regeringens besparingar inom försvarets materielförsörjning redovisades, skulle besparingarna uppgå till 2009, 2010 och 2011, det vill säga totalt 2 779 miljoner kronor.90 Inom ramen för granskningen har analyserat anslagsförändringarna, för att se hur besparingarna som beslutades har påverkat Försvarsmaktens anslagsramar. Det har dock inte gått att få fram en helt tydlig bild av anslagsutvecklingen, och det går inte att spåra hur de specifika besparingarna har påverkat anslaget konkret. sammanfattande bild av anslagsförändringarna presenteras nedan, men det har skett andra förändringar som också har påverkan på anslagsnivåerna. Någon fullständig analys av sådana förändringar ryms inte inom ramen för denna granskning.91 Försvarsmaktens anslagsstruktur har förändrats, bland annat på grund av krav från om förändrad redovisning. finansierades Försvarsmaktens verksamhet framförallt genom tre ramanslag: 90Sett ur ett tioårsperspektiv blir besparingen avsevärt större. Om man antar att anslagsminskningarna prolongeras rör det sig om besparingar på i ett tioårsperspektiv. (FOI) gjorde 2009 en rapport om Det svenska försvarets anslagsutveckling (FOI-R---2694--SE) där en djupgående analys av förändringar i Försvarsmaktens anslag görs. Den rapporten visar bland annat komplexiteten i att jämföra anslag . BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING förbandsverksamhet (6.1), materiel och anläggningar (6.2) samt forskning och teknikutveckling (6.3). Anslaget materiel och anläggningar var uppdelat på två anslagsposter, anskaffning av materiel och anläggningar samt materielnära verksamhet. delades ramanslaget materiel och anläggningar upp i två ramanslag, anskaffning av materiel och anläggningar (1.3) samt vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar (1.4). Även förbandsanslaget förändrades efter 2008, från anslaget förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. (6.1) till anslagen förbandsverksamhet och beredskap (1.1) och fredsfrämjande förbandsinsatser (1.2). Analysen av hur Försvarsmaktens anslag har förändrats efter regeringens besparingar på försvarets materielförsörjning 2008 försvåras av dessa förändringar av anslagen som gjordes efter 2008. Dessutom påverkas anslaget av andra förändringar som gjorts. Ytterligare en faktor som påverkar en jämförelse är de olika prislägena . Av tabellen nedan framgår hur de tilldelade anslagen för förbandsverksamhet och materiel har förändrats , enligt Försvarsmaktens regleringsbrev (enligt det sista ändringsbeslutet). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Figur 2: Tilldelade anslag 20082011, tusental kronor FÖRBANDSANSLAG (INKL FREDSFRÄMJANDE INSATSER) -1 068 146 Källa: Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för budgetåren 2008, 2009, 2010 och 2011 med uppgifter i respektive års prisläge. Sammanfattningsvis framgår av anslagsredovisningen ovan att materielanslagen har minskat med , och att förbandsanslaget har ökat med . Slår man samman förbandsanslag och materielanslag har det skett en ökning på i löpande priser. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING har låtit Försvarsmakten sammanställa uppgifter om hur överföringarna från materielanslaget till förbandsanslaget ser ut. Uppgifterna, som hämtats ur budgetpropositionerna , visar att det har skett överföringar från materielanslaget till förbandsanslaget. uppgår överföringarna till förbandsanslaget totalt till cirka en miljard. Dessutom har överförts från materielanslaget till andra myndigheter (exempelvis ).92 Som nämns ovan påverkas en jämförelse av att det är olika prislägen . har därför, med stöd av Försvarsmakten, tagit fram uppgifter om respektive års prisindex. Detta för att möjliggöra en jämförelse där hänsyn har tagits till årens olika prislägen. I tabellen nedan framgår materielanslagets förändring med pris- och löneomräkning borträknat, med 2008 som basår. Indexuppräkningen kan variera kraftigt mellan åren bland annat på grund av valutaförändringar. Till exempel indexuppräknades anslaget 2010 med för att 2011 reduceras med 92Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Figur 3: Jämförelse av materielanslagen 20082011 i fasta priser, tusental kronor. FÖRBANDSANSLAG (INKL FREDSFRÄMJANDE INSATSER) -1 038 119 -1 202 867 -1 507 850 -2 289 989 -1 032 589 Källa: Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för budgetåren 2008, 2009, 2010 och 2011 med uppgifter i respektive års prisläge. Källa för prisomräkningen är budgetpropositionen 2008-2011 för respektive anslag, med undantag för anslag 1:3 och 1:4 . På grund av anslagsförändringarna har istället Försvarsmaktens uppskattning av prisomräkningen använts i detta fall. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Tabellen ovan visar att när hänsyn tagits till prisuppräkningar så att samtliga anslag jämförs utifrån prisläge, är minskningen av materielanslaget . Hela denna minskning kan inte tillskrivas de besparingar som regeringen beslutade om 2008. Det har skett andra förändringar i anslaget därefter. Slår man samman förbandsanslag och materielanslag har det skett en minskning på i fasta priser. 4.2Vad har hänt med materielprojekten? I granskningen har övergripande utretts vad som har hänt med de materielprojekt som avbröts eller reducerades efter regeringens beslut . Som beskrivs i avsnitt 1.4 har tre kategorier använts för att skapa en bild av vad som hänt med de 32 materielprojekten efter regeringens beslut om att avbryta respektive reducera dem. A, Projekt som har kommit tillbaka i någon form; B, Projekt som inte har kommit tillbaka, men som enligt försvarsmyndigheternas bedömning behövs, vilket inneburit negativa konsekvenser för försvarets verksamhet; C, Projekt som inte har kommit tillbaka och enligt försvarsmyndigheterna inte bedöms behövas. Här redovisas en sammanställning där samtliga 32 projekt kategoriserats enligt ovan. Här har kategori B delats upp i två kategorier: förmågeluckor eller annan brist har uppstått och kvarstår samt smärre förmågeluckor eller andra brister har uppstått och kvarstår. Det handlar alltså om att avbrytandet eller reduceringen av projekt har inneburit negativa konsekvenser för försvarets verksamhet, exempelvis skapat brister i Försvarsmaktens insatsförmågor. Ett projekt kan ha markeringar i flera kolumner. Projekt som har tagits tillbaka men reducerats kan ha kvarstående förmågebrister. ett projekt är på väg att återtas. Utöver denna kategorisering redovisas även i tabellen vilka av materielprojekten som kan anses vara utvecklingsprojekt. Detta är av intresse eftersom ett av regeringens syften med att genomföra besparingarna på egen hand var att påskynda materielförsörjningsstrategin som anger att andelen utvecklingsprojekt ska minska. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Figur 4 Materielprojekten fördelade i fyra kategorier samt utvecklingsprojekt. Har återtagits, är på väg att återtas i någon form, eller flygfarkost (TUAV) FOI och FHS stöd till NBF 1 Renoveringen har återkommit, men inte modifieringen. 2 Enligt materielplanen är AAC inte planerad, men enligt uppgift från Försvarsmakten och FMV pågår utvärdering av färdigutvecklad produkt på marknaden inför eventuellt anskaffningsbeslut. 6 Det ingår en mindre del utveckling i projektet. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Har återtagits, är på väg att återtas i någon form, eller Bataljon (SLB) radar FSR 890 (ASC) JAS 39, flermålsförmåga samt förmåga till utökad JAS 39, Återanskaffning JAS 39, planerad vidare- Basmateriel (till stridsflyg) operationer (PSYOPS) 3 Enligt materielplanen finns kostnader planerade längre fram i tiden. 4 Detta utgjorde inget specifikt projekt i materielplanen, utan besparingen innebar en generell ambitionsminskning inom området. 5 Har delvis ökat, se även kommentarer nedan. 6 Det ingår en mindre del utveckling i projektet. Källa: Underlag framtaget av Försvarsmakten och FMV inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Som framgår av tabellen ovan har 15 av de 32 projekten kommit tillbaka, eller är på väg att komma tillbaka, i någon form efter att först ha avbrutits eller reducerats. Det vill säga materielprojekten har återkommit i materielplaneringen. Av de projekt som regeringen beslutade skulle avbrytas helt har 6 av 16 projekt kommit tillbaka i någon form. Av de projekt som har återkommit i materielplaneringen kan konstatera att majoriteten inte är utvecklingsprojekt. Totalt utgjordes 9 av de 32 materielprojekten av utvecklingsprojekt. Att ett projekt har kommit tillbaka i någon form kan innebära att det har återtagits helt, det vill säga lagts in i Försvarsmaktens materielplan igen, med i princip samma upplägg som var planerat innan besparingen gjordes. Det kan också innebära att projektet har återtagits till viss del, med minskad ambitionsnivå och minskad kostnad, eller att det har ersatts med något annat, motsvarande, materielprojekt. Återtagandet har i vissa fall skett efter avbrytandet, och i vissa fall har det dröjt innan projektet har lagts tillbaka in i materielplanen. kan konstatera att Försvarsmakten i stort har följt regeringens beslut om besparingar och avbrutit respektive reducerat de aktuella materielsystemen inledningsvis.93 I genomförandegruppens slutrapport framgår att gruppens förslag till besparingar i vissa fall innebar att materielprojekt skulle avbrytas med avsikten att inom ett eller återkomma igen. Detta framkommer dock inte i regeringens beslut där de 32 materielprojekt som ska avbrytas alternativt reduceras presenteras utan närmare kommentarer. Som beskrivs i kapitel 3 gjorde Försvarsmakten enligt uppgift, efter dialog med Försvarsdepartementet, ett antagande att besluten om avbrytande och reducering av materielprojekt skulle gälla . Detta är dock inte dokumenterat och har inte heller bekräftats av Försvarsdepartementet inom ramen för granskningen. I avsnittet nedan beskrivs ekonomiska följder av besparingarna. I avsnittet därefter görs en närmare redogörelse av ett antal materielprojekt som berör de områden där de största konsekvenserna för Försvarsmaktens verksamhet och insatsförmågor återfinns. 4.2.1Ekonomiska konsekvenser av besparingarna Ovan har förändringarna i Försvarsmaktens anslag beskrivits, och det framgår av figur 2 att det har skett en ramsänkning av materielanslaget . Det går därmed att konstatera att det skett en utgiftsminskning och att utgifterna för försvarsmateriel har minskat . Frågan är dock vad som döljer sig bakom dessa besparingar, och om besparingarna har medfört oönskade kostnader eller ineffektivitetsproblem. 93 Utdrag ur Försvarsmaktens materielplan. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Som illustreras av figur 4 ovan har 15 av 32 materielprojekt kommit tillbaka i någon form. Att ta tillbaka projekt har i vissa fall inneburit oförändrade eller reducerade kostnader och i vissa fall ökade kostnader. Även projekt som inte har kommit tillbaka kan ha skapat ökade kostnader på grund av att annan verksamhet har blivit dyrare. Försvarsmakten och FMV har, inom ramen för granskningen, påpekat ett antal fall där regeringens besparingar 2008 lett till kostnader av olika slag. Det rör sig till exempel om ökade kostnader för att återuppta projekt som har avbrutits eller alternativa kostnader som uppstått efter att projekt har avbrutits, exempelvis ökade driftskostnader eller kostnader för att anskaffa ersättningsmateriel. I följande avsnitt redovisas iakttagelser om kostnader kopplade till de materielprojekt som regeringen beslutade skulle avbrytas eller reduceras. I sitt arbete med att ta fram förslag till besparingar fokuserade genomförandegruppen bland annat på projekt som var i ett planerings- eller beslutsstadium (det vill säga sådana som ännu inte hade beslutats och Detta för att i möjligaste mån undvika att avbryta projekt där mycket pengar redan investerats. För flera av projekten fanns det dock upparbetade kostnader vid tiden för avbrytande eller reduktion. Detta kan ses som så kallade sunk costs94. Genom att analysera uppgifter i Försvarsmaktens materielplan och FMV:s projektredovisning enligt FMV:s årsredovisningar har fått en bild av dessa kostnader. har inte kunnat göra en heltäckande analys av de upparbetade kostnaderna och redovisar endast exempel på projekt som hade mycket upparbetade kostnader när de avbröts efter regeringens beslut. För vissa av projekten som avbrutits har kostnader bokförts även under 2009 och 2010.95 AAC var ett utvecklingsprojekt som i förlängningen, och efter ytterligare kostnader, skulle innebära en förmågehöjning med ökad skyddsnivå för fordon och därmed större möjligheter för Försvarsmakten att förflytta sig i riskfyllda områden.96 Den faktiska besparingen som skulle göras, enligt genomförandegruppens slutrapport, var knappt en femtedel av den kostnad som redan upparbetats för projektet.97 94Sunk costs är ett investerat kapital som inte har något alternativt värde. Det innebär en kostnad som redan gjorts inom ett projekt och där det fortsatta värdet av investeringen är knutet till projektet och inte kan återvinnas, exempelvis genom försäljning. 95FMV:s årsredovisning för 20082010 samt delårsrapport och uppgifter ur Försvarsmaktens materielplan. 96Underlag framtaget av Försvarsmakten och FMV inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten . 97FMV:s årsredovisningar för 20082010, samt Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Ytterligare ett projekt med mycket upparbetade kostnader vid tiden för avbrytande är , som beskrivs utförligare nedan. När projektet avbröts av regeringen hade spenderats i projektet. Dessutom tillkom en kostnad för avveckling av projektet på cirka 190 miljoner kronor.98 Totalt överstiger detta avsevärt den förväntade besparingspotentialen. Medel som upparbetats för projekt som avbrutits kan i vissa fall användas för något annat projekt, och det går därför inte att säga att hela beloppet är så kallade sunk costs. Uppkomna kostnader efter besparingarna I analys av de 32 materielprojekten finns det exempel på projekt där det uppstått andra kostnader på grund av besparingarna. Ökade kostnader kan uppstå när vidareutveckling och anskaffning har avbrutits, eftersom det skapar ett ökat behov av vidmakthållande istället. Detta ligger i linje med materielförsörjningsstrategin, men kan också skapa oväntade kostnader som gör att själva besparingen blir mindre än förväntat. Genomförandegruppen flaggade också för att ökade driftskostnader för att vidmakthålla befintliga system kunde uppstå när projekt avbryts. Regeringen var således medveten om att vissa kostnader kopplade till de beslutade besparingarna skulle kunna uppstå. Ett projekt som inneburit ökade kostnader är halvtidsmodifiering av spaningsfartyg. Projektet skulle enligt regeringens beslut avbrytas, vilket innebar att modifieringen av det befintliga spaningsfartyget utgick helt. I genomförandegruppens slutrapport föreslås att verksamheten bör avbrytas och istället genomföras . Förutsättningar för en mer kostnadseffektiv lösning skulle studeras . Istället för halvtidsmodifiering anskaffas nu ett nytt spaningsfartyg. granskning har Försvarsmakten och FMV angett att fartygets standard har brister vad gäller arbetsmiljö och sjösäkerhet och fartyget har därför erhållit en tidsbegränsad dispens för detta från tillsynsmyndigheten. Dispensen förlängs inte efter 2014, varför nytt spaningsfartyg nu anskaffas under viss tidspress. Kostnaden för det nya spaningsfartyget är cirka fyra gånger så stor som den planerade kostnaden för halvtidsmodifieringen som enligt Försvarsmakten hade inneburit att det gamla fartyget kunnat hållas i drift längre.99 Enligt Försvarsdepartementet motiverade regeringen att ett nytt signalspaningsfartyg skulle anskaffas eftersom omfattande modifierings- och ombyggnadsåtgärder skulle krävas för att fortsätta driften av det gamla spaningsfartyget bortom 2014. Regeringen ansåg det då som mest 98Försvarsmaktens materielplan 20002009. 99Underlag framtaget av Försvarsmakten och FMV inom ramen för granskningen. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING kostnadseffektivt att anskaffa ett nytt fartyg, som byggs mot internationella klassningsregler och som uppfyller alla miljö- och säkerhetskrav, genom öppen upphandling.100 Ett annat exempel på projekt vars avbrytande har inneburit tillkommande kostnader är utveckling av ny gruppbåt. Gruppbåt är en öppen båt med plats för 10 personer.