rfr · GZ0WRFR9 · 2012-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om järnvägens vinterberedskap Riksdagstryckeriet, , 2012 Flera års vintrar med mycket snö, sträng kyla och kraftiga snöoväder har utsatt landets resenärer och transportföretag för svåra påfrestningar. Problemen har varit särskilt stora i tågtrafiken, där bl.a. trafikstopp, försenade och inställda tåg samt växel- och signalfel har varit vanligt förekommande. har mot den bakgrunden ordnat offentliga utfrågningar såväl /10 som /11 för att få problemen belysta, men också att möjligheter redovisas som kan göra tågtrafiken mer robust och driftsäker inför framtida snörika vintrar. För att följa upp beredskapen och vidtagna åtgärder /12 ordnade trafikutskottet en offentlig utfrågning om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. Vid utfrågningen medverkade. , chef för verksamhetsområde underhåll vid , verkställande direktör för , verkställande direktör för , verkställande direktör för , vice ordförande för , professor vid , VTI , tf. verkställande direktör för , ombudsman . Utskottet bedömer att vad som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Hur kommer tågtrafiken att gå ? Program för offentlig utfrågning om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik 9.00Inledning, trafikutskottets ordförande , chef för verksamhetsområde underhåll , verkställande direktör, och , vice ordförande 10.05Statens väg- och transportforskningsinstitut, VTI 10.25Svensk kollektivtrafik/SL , tf. verkställande direktör 10.35Seko, Facket för service och kommunikation 11.55Avslutning, trafikutskottets vice ordförande Stenografisk utskrift från trafikutskottets offentliga utfrågning om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik Ordförande under utfrågningen var (S), och vice ordförande var (M). Ordföranden: Jag vill ta tillfället i akt och hälsa alla välkomna till trafikutskottets offentliga hearing om hur tågtrafiken kommer att fungera . Tyvärr har det här blivit något av ett årligt återkommande event i trafikutskottets regi. Vi får väl hoppas att vi med denna hearing också kan avsluta den traditionen. Det här är den tredje på raken, och vi hoppas slippa en upprepning av de senaste årens vinterkaos. Vi hoppas att det ska fungera betydligt bättre den här vintern än tidigare vintrar. Jag överdriver nog knappast när jag säger att vi i utskottet och resenärerna är djupt oroade över den situation vi har haft under de två senaste vintrarna, och vi ser med oro fram emot den här vintern. Minnena av folk som blir evakuerade på banvallar, inställda tåg och kraftiga förseningar, samt uppmaningar om att ha med termos, täcke och matsäck om man ska åka tåg i jultrafiken förskräcker. Vi vill från utskottets sida säkerställa att vi gör allt som står i vår makt för att detta inte ska upprepas och att kan få den tågtrafik som vi anser att resenärerna och medborgarna är förtjänta av, nämligen en bra och fungerande tågtrafik där man kan lita på att tågen kommer, och att de kommer och där tågen därmed kan konkurrera med andra trafikslag. Därför finns ett antal berättigade frågor att ställa till dem som har det yttersta ansvaret för tågtrafiken jämte oss i det politiska systemet. Det är följande frågor: Finns det tillräcklig kapacitet i järnvägsnätet i form av spår, dubbelspår och mötesplatser för att klara de problem vi ställs inför? Finns det tillräckliga beslut om ytterligare kapacitet som står i paritet med det ökande resandet? Finns de ekonomiska resurser som krävs för att undvika förra årets och förrförra årets kaos? Finns de personella resurserna och den nödvändiga kompetensen? Finns den materiel som krävs för att undvika att situationen upprepas? Dessa och fler frågor hoppas jag att vi kommer att få svar på under dagens hearing. Med den inledningen tänkte jag börja med att lämna över ordet till , chef för verksamhet och underhåll på . , : Jag är chef för underhållsverksamheten för de statliga vägarna och järnvägarna. Det känns bra att få komma hit och presentera de åtgärder vi nu har planerat inför den kommande vintern. Ja, inför den kommande vintern vi är de facto redan inne . Vi definierar vinter inom . Jag tänker prata om våra åtgärder. Vi har haft två riktigt tuffa vintrar. Det är två vintrar som har bestått av mycket snö, långa köldperioder och framför allt kraftiga vindar. Kraftiga vindar kombinerat med snö är något som vi som sysslar med underhåll inte tycker är bra. Det skapar stora bekymmer för oss. Vi kan ha stora insatser, vi kan röja undan snö, men med kraftiga vindar blir det en inte särskilt långvarig effekt. De två vintrarna har varit kämpiga för oss. har vi naturligtvis förberett oss inför en kommande vinter, och vi gör inte annat än att vi förbereder oss för att det blir en till riktigt tuff vinter. Vi har gjort våra erfarenheter och gjort olika förstärkningar, som jag nu kommer att presentera. Jag kommer att prata om framför allt fyra ämnesområden. Det första ämnesområdet handlar om ökad förmåga att hantera kris. När vi har kris är det oftast inte fråga om en kris som varar en, två eller eller . De två senaste vintrarna har visat att krisen kan pågå . Här är det viktigt att vi har en organisation, att vi tillsammans med våra operatörer och entreprenörer har organisationer som är uthålliga, som orkar hålla i en kris . Vi har inför den här vintern förstärkt vår krisorganisation och förstärkt vår ledningsorganisation inom flera olika segment inom . Vi har naturligtvis tillsammans med våra entreprenörer och operatörer också säkerställt att vi är överens om hur vi definierar våra mål, vad det är vi vill uppnå, så att vi är på det klara med vad vi talar om när vi talar om olika eskaleringsnivåer. Det är en viktig del att säkerställa att vi har uthålliga organisationer. Nästa punkt handlar om att framför allt säkerställa att rätt personer och rätt utrustningar finns på rätt plats runt om i landet när det väl bränner till vid ordentliga snöoväder. Vi har inför den här vintern säkerställt att vi har mer resurser att få ut till våra spår. Där tänkte jag visa den här bilden. Vi har kontinuerligt en grundbemanning som består av ett antal maskiner och ett antal personer spridda runt om i landet för att säkerställa att det finns en god vinterjärnvägshållning. Vi har utifrån våra erfarenheter från de två senaste vintrarna sett att det inte räcker. Vi måste snabbt få in mer resurser. Vi har kontrakterat in 400500 extra personer som vi snabbt kan få ut i våra spår och i våra anläggningar för att få undan snö och is. Vi har också kontrakterat ett antal snöröjningsresurser, snöröjningslok, för att snabbt få undan snö. Att vi satsar mycket på att få ut många personer på järnvägen visar att det i mångt och mycket fortfarande handlar om handkraft att få undan snö och is. Det finns en känslig punkt i vårt system, nämligen våra växlar. Jag kommer att prata lite grann om våra växlar. Växlarna är en känslig punkt. När tågen passerar växlarna durrar det till i tågen, och då tömmer oftast tågen sin stora islast rakt över växlarna. Det är inte fråga om några fåtal kilon is som dundrar ned över växlarna, utan det är ett antal ton is som faller ned över växlarna. Här är det viktigt att vi snabbt får ut resurser som kan få undan is- och snömängderna. Det handlar mycket om att få fler personer och fler maskiner ut i spåren. Men vi har också jobbat mycket tillsammans med våra operatörer, framför allt på godssidan, för att bli överens om hur vi ska röja våra depåer. Hur ska vi prioritera snöröjningen? Vi ska gå på rätt ytor vid rätt tillfällen i de stora depåområdena så att våra godsoperatörer snabbt kan få ut sina vagnar från sina depåer. Det här är en viktig del, och den har vi gått igenom tillsammans med våra operatörer. En annan viktig del för oss som upphandlande myndighet är att säkerställa att vi har väl fungerande entreprenörer och att vi har en sådan uppföljning att vi säkerställer att vi får det vi har köpt. Vi kommer att utöka vår kontrollverksamhet ute bland våra entreprenörer för att verkligen säkerställa att de levererar enligt det kontrakt som gäller. Det är mycket fokus på att få ut fler personer och maskiner i spåren. Nästa punkt är fokus på att få en bättre anläggning. Vi har en anläggning som är i stort behov av reinvesteringar, och vi har ett eftersläpande underhållsbehov för våra anläggningar. Vi har fokuserat mycket på att förstärka, återigen, våra växlar, att få till bättre växlar, säkerställa att de växlar vi har fungerar på ett bra sätt och säkerställa att de är skyddade på ett bra sätt. Jag nämnde exemplet när tågen tömmer sin islast över växlarna. Vi ska ha snöskydd över växlarna så att de inte slås sönder när isen dimper ned över växlarna. Det har vi genomfört ett stort program för. Vi har också gått vidare med att trädsäkra våra järnvägssträckor. Det innebär att vi utökar röjningsbredden längs järnvägslinjerna, så att vi undviker att träd blåser ned över spåren eller att snötyngda träd viker sig ned över spår- och kontaktledningar och stoppar trafiken. Det här har redan burit frukt, inte minst i samband med stormen för sedan. Om vi inte hade startat trädsäkringsprogrammet på ett bra sätt hade vi fått ännu större problem än vad det blev. Nästa punkt är våra kontaktledningar, att säkerställa att våra kontaktledningar är i gott skick så att vi undviker att de faller ned eller rivs ned. Här är det naturligtvis viktigt att vi samarbetar med våra operatörer så att de har bra fungerande lok med bra strömavtagare som är moderna och funktionella, så att de inte bidrar till att riva ned kontaktledningarna. Där har våra operatörer gjort en mycket bra insats , och därför tror vi att det blir en bättre situation . Vi har också etablerat ett antal snöstaket, framför allt uppe i norr med mycket fokus på , för att undvika snö- och drevsituationen som blåser igen våra spår. Det här är de viktiga saker vi har gjort för att förbättra vår utrustning. Jag vill också nämna information. Det är mycket viktigt att vi snabbt och på ett bra sätt får ut information till resenären som står på perrongen och väntar på tåget. Här har vi inte varit tillräckligt bra. Vi har fokuserat på att dels förbättra våra informationsanläggningar i väntsalar och på perronger, dels förbättra våra system så att vi snabbt får ut bättre information till resenären som står på perrongen. Vi har bland annat etablerat ett datoriserat utropssystem så att man mer tydligt kan höra våra budskap i väntsalar och på perronger. Vi tror att det är en viktig sak. Står man som resenär och väntar på perrongen och inte får ett bra besked vågar man inte lämna perrongen. Vi tror i stället att om resenären får mer tydliga och bra besked blir det en bättre situation för resenären. Man behöver inte stå kvar på perrongen och inte våga lämna perrongen. Det är mycket viktigt, och vi har arbetat intensivt för att förbättra detta. Vi är inte fullständigt framme här, och vi har mer att göra. Det finns stora behov av investeringar i våra anläggningar. Sist men inte minst, kanske det viktigaste, finns det en ökad branschsamverkan. , största beställande myndighet inom verksamheten, har ett stort ansvar att säkerställa att vi har en god samverkan mellan operatörer, entreprenörer och . Vi har fokuserat mycket på att etablera grupperingar där vi sätter oss ned tillsammans med beslutande personer från operatörerna, till exempel SJ och , och entreprenörerna, till exempel Infranord och Strukton, och tydligt går igenom hur ser ut och vilka utmaningar som finns. Hur ser till exempel vädervarningar ut? Vi ska vara överens om hur vi ska stå på tå för att etablera en bättre verksamhet . I detta arbete ligger också att analysera den vecka som har varit. Hur har systemet fungerat? Hur har tågen gått? Vad kan vi göra bättre här och ? Detta är en mötesform som är etablerad i det nya . Vi ser att det redan bär frukt på ett bra sätt. Se inte minst nu på stormen alldeles . Då hade vi en mycket god dialog inför hur stormen skulle hanteras. Vi har också ett oväder på gång till med kanske det riktiga stora snöovädret inför den här vintern. Vi hade ett möte i går där vi diskuterade hur vi gemensamt står på tå och säkerställer att vi på ett bra sätt får fram våra tåg. Detta är viktigt. Vi är också överens med våra operatörer om hur vi ska reducera trafik, hur vi ska undvika att vi inte skickar in fler tåg in i ett system om det är en krissituation. Här har vi förberett ett arbete där vi har en reduceringsplan så att vi är helt överens om vilka tåg som i första hand ska ställas in om vi måste gå upp i en krisnivå. Det är viktigt att det finns ett planerat reduceringsarbete. Det värsta som kan hända i en krissituation är att vi fortsätter att skicka in tåg i tågsystemet som innebär att det kan bli stopp ute på linjen och folk måste evakueras från tågen ute på linjerna. Det är inte bra. Därför har vi inför den här vintern säkerställt ett planerat reduceringsarbete tillsammans med våra operatörer. Det här var ett axplock av de viktigaste sakerna vi gör när det gäller att förbereda oss inför verksamheten. Vi tror att det kommer att innebära att vi kommer att ha en bättre situation. Men, naturligtvis, om vi får en ytterligare vinter som innebär att det är den värsta vintern kommer vi säkert att ha bekymmer. Så är det. Vi har en anläggning i behov av att Men vi är övertygade om att de här insatserna kommer att leda till en bättre situation. Ordföranden: tackar för det, och jag lämnar ordet till , vd för . , : Det känns bra att få vara i trafikutskottet igen för tredje gången. Vi har viktiga frågor att stämma av med varandra. Jag ska ge en bild av vad SJ har jobbat med. , , sade jag att vi hade identifierat ett 80-punktsprogram med de erfarenheter och kunskaper vi fick den vintern för att stärka vår organisation, stärka tågmateriel och göra mycket annat tillsammans med bland annat så att järnvägstrafiken kan fungera så bra som möjligt vid den typen av väderlek. Jag ska ge några exempel på vad vi har gjort. Vi hörde från att när spåren inte röjs drar tågen på sig snö som fryser till is. Ett tåg fungerar ungefär som en dammsugare när det far fram i längs spåren. Det blir vakuum under tåget, snön sugs upp, fastnar och fryser till is. is kommer ett X 2000-tåg in med efter arbetsdagens slut som ska smältas bort. Vi har förbättrat avisningsmetoderna och kapaciteten. tog det att smälta av isen, vilket betyder att om tåget kommer in och har gått är det att åka ut och jobba igen. Det tar nu . På så sätt har vi också tid att sköta om tåget . Den andra delen är att vi jobbat med stora teknikförbättringar, byggt in bromssystem, elsystem- och vattensystem. Allt detta sitter dessvärre under tåget. Vi skyddar systemen så långt det över huvud taget är möjligt. Det kommer att ge avsevärt färre vinterskador. Vi har etablerat en beredskapsorganisation på ledningsnivå som finns i drift året runt dygnet runt. När som helst när det inträffar någonting träder organisationen i kraft för att hjälpa verksamheten att fatta rätt beslut och göra rätt prioriteringar. Vi har infört vintertidtabell, som innebär att vi reducerar trafiken i antalet avgångar . Varför gör vi det? Jo, därför att när det blir besvärligt på spåren kan man naturligtvis inte köra lika många tåg som när solen skiner. Så är det även på vägarna. Vi ser alla när man åker bil att trafiken går avsevärt sämre- och långsammare, köerna ökar. Av det skälet måste vi naturligtvis också dra ned på tågtrafiken på spåren . Däremot kan vi köra längre tåg. Antalet platser behöver inte bli lika mycket reducerat. Det här kommer att göra tidtabellen mer robust. Vi får dessutom tågreserver över som vi kan sätta in i händelse av att fordon går sönder. Vi har jobbat med att träna all vår frontlinjepersonal i att ta hand om resenärerna i störda lägen för att hjälpa till med byten, för att hjälpa till med information, för att ta hand om alla de problem som uppstår efter bästa förmåga. Vi bemannar alla våra butiker på de större stationerna dygnet runt. Kundtjänst finns runt i händelse av att vi går in svårt väder. Vi har tillsammans med tittat på hur vi gemensamt ska få ut informationen till de resande på ett sådant sätt att man innan resan påbörjas kan få information om att det är ett förändrat läge beroende på vad som händer väderleksmässigt. Det handlar också om att rusta fordonen. Här är det en bild som visar hur vi har jobbat de senaste fem sex sju åren och vad vi kommer att göra framåt. Vi har ökat underhållsinsatserna för vår fordonsflotta med . Vi har investerat ungefär 1 miljard i förbättrad teknik, förbättrad komfort och mycket annat. Vi kommer för att ta X 2000 som ett exempel att investera ytterligare nästan 1 miljard i teknik och vintersäkringsåtgärder för att tågen ska gå så bra som det över huvud taget är möjligt. Det ska inte hänga på att fordonstekniken faller ur i händelse av tufft väder. Vi har investerat en halv miljard i att rusta det vi kallar våra loktåg. Ni ser dem här. De är inte bara ommålade på utsidan utan de har fått en renovering interiört och tekniskt, som innebär att de tågen så långt det är möjligt är vintersäkrade för stora ismassor, snöskador, bromssystem och mycket annat. Dessutom är de betydligt trevligare att åka i efter upprustningen, och vi har fått fler sittplatser tack vare ombyggnationen. Det gör att vi kan transportera lika många fler människor vid behov. Den tredje delen för fordon innebär att vi har investerat, som de flesta av er känner till, 2 miljarder i 20 nya snabbtåg som ska komplettera X 2000. De tågen skulle ha varit i trafik för sedan men har av tekniska skäl som hänger ihop med ERMTS-systemet på spåren blivit lite försenade. De har blivit försenade därför att tekniken mellan tåg och signalsystem håller på att stämmas av. Vi hoppas att tågen kan sättas i trafik , kanske redan tidigt . Tågen är byggda så att de är så vintersäkra som det över huvud taget går. Jag vågar utifrån de garantier vi har fått från tillverkaren påstå att det inte finns något tågsystem som kan uppvisa bättre egenskaper i vinterväder än de tågen bara så att ni vet det! Det betyder inte att de går felfritt oberoende av vad som händer, men det betyder att det i alla fall inte finns något bättre att sätta in på spåren i händelse av att vi ser en vinter likadan som den . På dessa tåg kan man inte bara åka bekvämt, utan det finns alla moderna informationsmöjligheter med infotainment och mycket annat som gör att man kan få information, arbeta, underhålla sig och se vad som händer och sker längs resan. Det är viktigt när det blir störningar. Det här är modernaste och miljövänligaste tåg. Det förtjänar att understrykas, även om det är vinter. Det är inte alltid lätt att leva upp till människors förväntningar om information. Men vi har lagt ned otroligt mycket energi och kraft på att bli duktigapåi det. Det är inte bara det att vi har stärkt vår organisation, utan vi har också kommit fram med nya tekniska möjligheter. Jag ska på nästa bild visa en mobilapplikation som man kan ladda ned i sin intelligenta telefon. Det innebär att man kan följa de tåg som man är intresserad av för att få se hur de tar sig fram på spåret innan resan, under resan och efter resan. Man kan som pendlare prenumerera på sms för att få information om just det tåg som man pendlar med för att se hur trafikläget är, om man så önskar. Det har införts och testats i , och vi har fått god respons. Vi har installerat nya automater i som möjliggör förenklingar när det gäller att köpa biljetter och få annan service. Samarbetet med kan inte nog understrykas. Man måste komma ihåg att järnvägen är unik i det avseendet att det inte finns något annat transportslag där infrastrukturen och själva tågresan är så intimt sammanknippad. Jämför med ett flyg som behöver en start- och landningsbana . Vår start- och landningsbana startar vid resans början och slutar vid resans slut. Det är kombinationen av fungerande infrastruktur och ett fungerande fordon som blir betyget åt järnvägen. Det ska man aldrig glömma bort. Där är järnvägen unik. Därför är det extremt viktigt att också spåren och underhållet av spåren och deras kapacitet finns där och sköts på ett bra sätt. Det ska vi återkomma till. Här ser ni en bild av applikationen som kan laddas ned i telefonen SJ:s kundapp. Det har varit ett stort intresse redan från början. var 75 000 nedladdningar gjorda. Jag skulle gissa att vi har långt över 100 000 per dags dato. Det har blivit ett uppskattat sätt att få information om just de tåg man själv är intresserad av. Applikation den är såklart kostnadsfri. Frågan som alla har på sina läppar är om SJ är redo för en liknande vinter. Ja, det är klart att vi är det. Det är extremt viktigt att alla har klart för sig att järnvägen inte är något undantag i transportbranschen. Det är inte på det sättet att tåg går lika bra i alla lägen. Det gör inget annat transportslag. Jag var på konferens i , och det är något som alla instämmer i. Det är viktigt att människor har rätt förväntansnivå i fråga om vad järnvägen kan prestera när det är extremväder. Ställs flyg, båtar och biltrafik in är det också problem på spåren. Så enkelt är det. Däremot ska vi som arbetar i branschen se till att det blir så bra som möjligt utifrån de förutsättningar som finns. Den sista summeringen i detta är att vi har satsat mer än på inte bara fordonsteknik utan också för att stärka vår organisation. Trafikledningen är egentligen spindeln i nätet i en tågoperation. Vi har stärkt den med över 40 personer som bara ägnar sig åt att ta hand om trafikstörningarna utifrån ett kundperspektiv för att ge information ut till alla som jobbar i SJ:s frontlinje och de som reser. Det är en organisation som arbetar dygnet runt och finns till städes i alla olika lägen. Vi har dygnetruntjourer överallt i verksamheten. Vi är mycket snabbare på att mobilisera än vad vi någonsin har varit. Vi har avtal med bemanningsföretag som innebär att vi kan dubblera vår callcenterkapacitet, dit människor ringer och förhör sig om läget, inom 24 . Vi kan dubblera vår stations- kapacitet för att sätta ut människor på stationer som kan ge service och information och hjälpa människor till rätta när det blir svåra trafiksituationer. Vi har genomfört beredskapsövningar i egen regi och tillsammans med och andra för att träna på störda lägen och hur man hanterar besvärliga situationer. Vi har gått igenom våra fordon tekniskt och gjort nästan det mesta som kan göras. Det blir aldrig riktigt klart, men vi har gjort oändligt mycket. Vi har förbättrat våra interna processer i det avseendet för att vara betydligt bättre skickade att hantera situationen. Svaret på den föregående frågan är att vi är beredda på en vinter lik den förra; däremot säger jag inte att järnvägstrafiken kommer att fungera perfekt. Det gör inget annat transportslag heller. Men vi kan erbjuda människor en betydligt bättre resa. Det är vårt mål. , : Tack för möjligheten att komma hit, för min del för , och prata godsjärnväg! Det tycker i vart fall jag är det roligaste som finns att prata om, därför tar jag alla tillfällen i akt. Jag tycker att det är väldigt kul att få vara här. Mina tänkte jag dela upp på tre punkter. Först lite om , i och med att vi kanske inte är lika kända för gemene man som SJ. Huvuddelen handlar såklart om vad vi har gjort inom godsjärnvägen för att förbereda oss för vintern. Sedan avslutar jag med lite grann om hur vi ser på förutsättningarna för framgång inom godsjärnvägen. Då kommer jag att upprepa en del av det som redan är sagt av kollegerna på och SJ. Det var med viss glädje jag hörde att vi låter ganska samstämmiga redan innan jag har börjat prata. Vi har en bild av i ett nötskal. Det är en schematisk översikt över . Vi har 468 lok och vi flyttar året om ungefär 10 000 godsvagnar runt om i , från norr till söder. Vi har ett godsjärnvägsnät som täcker hela , vilket gör oss unika. Vi kör två olika typer av tåg.