rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — infrastruktur är en grundläggande förutsättning för utvecklingen av innova- tiva servicelösningar i allmänhet. Enligt gruppen är det dock svårt att bedö- ma hur många personer som gynnas av flera av de satsningar som görs inom ramen för åtgärd 321. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Stöd till biogas (åtgärd 121, 311 och 312) Gruppen anser att det är positivt att biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Uppföljningen visar att många län aktivt prioriterar biogassatsningen och att intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. finns tveksamheter kring lönsamheten i biogasanläggningar. Gruppen har funnit flera exempel på att stöd lämnas till både små och stora anläggningar och till anläggningar som skiljer sig åt vad gäller såväl substrat som slutprodukter i form av t.ex. el och fordonsgas. Enligt gruppens bedömning är biogasstödet viktigt och i flera fall avgörande för investeringsbeslut. Gruppen konstaterar att flera aktörer menar att utvecklingspotentialen för biogas är stor och att flera aktörer efterlyser ett driftstöd för bättre lönsamhet. Gruppen noterar att det har funnits förslag om att införa ett metanreduceringsstöd. Ett av de stora problem som har uppmärksammats att bidragstaket på var för lågt har numera fått en lösning genom kommissionens ändringsbeslut. Det är dock ett fortsatt problem att tillgängliga medel inte räcker till. Behov av samverkan mellan myndigheternas insatser för landsbygden Landsbygdsfrågor är komplexa och breda, vilket innebär att de naturligen berör ett stort antal aspekter. Detta innebär att landsbygdsfrågorna blir en del i arbetet inom olika departement och myndigheter. Det faktum att så många myndigheter är involverade i arbetet ställer stora krav på samverkan och samordning. Inom t.ex. den regionala tillväxtpolitiken har olika myndigheter och organ på regional nivå olika uppgifter i olika län. Gruppen anser att det är mycket viktigt med samverkan och samordning mellan myndigheterna för att stödja landsbygdens fortsatta utveckling, inte minst för att uppnå goda resultat av insatta resurser inom landsbygdsprogrammet. I det sammanhanget är det viktigt med tydlighet i regeringens styrning av myndigheterna. Arbetsfördelningen mellan myndigheterna och den administrativa strukturen måste vara tydlig. Detta gäller t.ex. län där regionerna har ansvar för utvecklingsfrågorna, medan länsstyrelserna har ansvaret för landsbygdsprogrammet. När det gäller landsbygdsprogrammet kan gruppen konstatera att det finns olika typer av samverkan mellan berörda myndigheter och att de aktörer som har ingått i denna uppföljning menar att samverkan i stort fungerar bra. Gruppen vill lyfta fram att det finns ett behov av att bl.a. underlätta samarbetet över länsgränserna. Gruppen konstaterar att de företag och projekt som har ingått i uppföljningen har framfört att kontakterna med de handläggande myndigheterna har varit goda, vilket är mycket positivt. Behov av samordning mellan olika stöd till landsbygden Det kan vara svårt att få en överblick över de många olika stöd som kan gå till landsbygden, vilket kan vara ett problem för dem som arbetar med landsbygdsutveckling. Att det finns olika former av stöd från olika myndigheter som riktar sig till samma målgrupp kan även upplevas som krångligt UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR av de sökande, bl.a. eftersom olika blanketter ska fyllas i och skickas till I syfte att underlätta för företag och projekt vill gruppen peka på bl.a. möjligheten att införa lika ansökningshandlingar och återrap- porteringsrutiner oavsett vilket EU-stöd som det handlar om. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att arbetet med landsbygdsut- veckling är inriktat på att se till landsbygden som en helhet och då kan upp- delningen av statens insatser på olika program och åtgärder vara ett hinder. Det är enligt gruppens bedömning viktigt med en tydlig gräns- dragning mellan de olika stöd som finns. Det är också viktigt att olika insat- ser kan ge synergieffekter, även om det i praktiken är svårt att planera för Mot den bakgrunden finns det enligt gruppens bedömning behov av mer samordning mellan olika former av stöd till landsbygden. Viktigt med uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet Det är viktigt att följa upp och utvärdera landsbygdsprogrammets resultat och hur det utvecklas . Gruppen anser att det är väsentligt att den kunskap och de lärdomar som dras genom arbetet med landsbygdsutveck- ling kan tas till vara och föras vidare till olika aktörer. svårt att mäta och kvantifiera resultaten, inte minst i form av effekter, men det är enligt gruppens bedömning viktigt att man följer utvecklingen även av resultat som inte är enkelt mätbara. Det är även angeläget att följa de lång- siktiga effekterna av stöden, både för stöden i sin helhet och för de enskilda Gruppen menar att det är svårt att utvärdera resultat efter så som är fallet när det gäller halvtidsutvärderingarna. är det svårt att hinna använda resultaten av halvtidsutvärderingar under innevarande pro- Inför kommande programperiod vill gruppen därför lyfta fram behovet av att följa utvecklingen av stödens resultat som insat- serna pågår, exempelvis i form av s.k. följeforskning. Revision och kontroll spelar en framträdande roll i arbetet Gruppen konstaterar att kontroller och revision spelar en framträdande roll i arbetet med landsbygdsprogrammet och att det påverkar de olika myndighe- Gruppen betonar vikten av att gällande regelverk följs, men kan konstatera att kontrollsystemet skapar en oro och rädsla för att göra fel, både på handläggande myndigheter och bland bidragsmottagarna. Det finns en risk för att myndigheterna blir alltför försiktiga i sin handlägg- ning och att medlen därför inte används fullt ut och på ett effektivt sätt. finns också exempel på företag och projekt som avstår från att söka bidrag på grund av risken för att de kan bli återbetalningsskyldiga om revisionen Enligt gruppens bedömning är det därför viktigt att fel upp- täcks redan i myndigheternas handläggning och inte först vid en revision. Det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet påverkas för denna stödform. tigt att dels förenkla ansökningsförfarandet så att risken minskar för att den UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR sökande ska göra fel, dels att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. Gruppen vill slutligen understryka vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet. 2005/06:MJU13 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet m.m. 2008/09:NU19 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 2011/12:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 2010/11:1 Budgetpropositionen . 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2012/13:1 Budgetpropositionen . 2005/06:87 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet. 2008/09:167 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. Utredningar och myndighetsrapporter m.m. (2010): Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi. Slutrapport (ER 2010:23). Europeiska kommissionen (2011): Overview of the EU Rural Development Policy 20072013. Europeiska kommissionen (2012): Kommissionens genomförandebeslut av den 27.6.2012, C(2012) 4230 slutlig. (2000): Landsbygdsprogram för eller vart tog Skörstorps gräsklippare vägen? Gorpe, (2008): Regional samverkan inom Landsbygdsprogrammet en enkätstudie om partnerskap. Uppdrag från och Nationella landsbygdsnätverket. (2008): Utformning av stöd till biogas inom landsbygdsprogrammet. (2009): Företagandet på landsbygden Stad eller land, gör det någon skillnad? REFERENSER 2012/13:RFR4 (2011a): Årsrapport 20072013. (2011b): Vem är chef här egentligen? Om landsbygdsprogram och mångfald. (2012a): Årsrapport 20072013. (2012b): Årsredovisning 2011. (2012c): Biogasstödet översökt. län (2010): Prioritering för landsbygdsprogrammet i län 20072013 Komplettering till läns genomförandestrategi, version 8. län (2011a): Landsbygdsprogram 20072013. En regional genomförandestrategi för län. Version 9, reviderad 2011- 09-09. län (2011b): Underlag för utvärdering av företagsstöd och projektstöd för perioden 20072009 Länsrapport för län. (2010): Strategi för genomförandet av EU:s landsbygdsprogram 20072013 i . i (2011): Finns pengar till servicelösningar men få söker! (2011a): Landsbygdsprogram 20072013. Genomförandestrategi för Reviderad och . (2011b): Utvärdering av företagsstöd till hästnäringen. (2011c): Utvärdering av stöd till livsmedelsföretag. (2011d): Utvärdering av stöd till turism. (2006): Nationell strategi för landsbygdsutveckling. (2010): Landsbygdsprogram för 20072013. (2007): En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. nationella strategiska referensram för sammanhållningspolitiken. Förhandsbedömning av landsbygdsprogram för 20072013 2012/13:RFR4 REFERENSER SLU (2010): Redovisning av uppdrag om halvtidsutvärdering av Landsbygdsprogram för 20072013. SOU 2011:23 Betänkande av Utredningen om revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. Tillväxtanalys (2011a): Orter med befolkningsökning Exempel på attraktiva orter perioden 20002010. Tillväxtanalys (2011b): Regional tillväxt En rapport om tillstånd och utveckling i FA-regioner. (2010): Synergier och avgränsningar mellan olika EU-fonder . Info 0110 Rev A. (2011): Uppföljning och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet. (2012): Programmet lokala servicelösningar projektpresentation, . (2007): Urvalskriterier för insatserna inom landsbygdsprogrammet 20072013. Information, intervjuer, studiebesök m.m. Bodens kommun, intervju . Coompanion, e-brev . (), intervju och e-brev 2012-10- 09, . Företag i län (, TME Elektronik, Stenvide, Solmarka gårdsbageri), intervjuer och . Företag i (Alviksgården, , Kraft och hälsa), intervjuer och . Företag m.m. i (Vatten och Bredband ekonomisk förening, Struts, Brunsbo gästgiveri, Horshaga biogas, Apelås hästgård), intervjuer och . Företagarna, e-brev . Hela ska leva, län, intervju . Hela ska leva, , intervju . Hela ska leva, riksorganisationen, intervju . REFERENSER 2012/13:RFR4 , intervju och e-brev , , , , , , , 2012-09- 11, , . Landsbygdsdepartementet, intervju , telefonintervju och e-brev . Landsbygdsmentorerna, intervju . (), intervju . LRF , intervju . i län, intervjuer , och e-brev . i , intervju och e-brev . i , intervjuer , och e-brev . , intervju och e-brev , 2012- 10-10. i län, intervju . (), e-brev . Småkom, e-brev och . Studiebesök i län . Kommuner och Landsting (SKL), e-brev . (), intervju och e-brev 2012- 08-01. Tillväxtanalys, intervju . , intervju och e-brev , . näringslivskontor, intervju . Landsbygdsprogrammets sammansättning och ungefärlig budget Åtgärder inom axel 1 ökad konkurrens Yrkesutbildning och information riktad till per- soner verksamma inom jordbruks-, livsmedels- (inkl. åtgärd 114) och skogsbrukssektorerna (åtgärd 111). Startstöd för unga jordbrukare (åtgärd 112). Rådgivningstjänster för jord- och skogsbrukare (åtgärd 114). Modernisering av jordbruksföretag (åtgärd 121). Högre värde i jord- och skogsbruksprodukter (åtgärd 123). Samarbete för att utveckla nya produkter, pro- cesser och tekniker inom jord-, skogsbruks- och livsmedelssektorerna (åtgärd 124). Förbättra och utveckla infrastruktur av betydelse för utveckling och anpassning av jord- och skogsbruk (åtgärd 125). Åtgärder inom axel 2 förvalta naturresurserna Stöd för naturbetingade svårigheter för jordbrukare i bergsom- råden (åtgärd 211) och andra områden med svårigheter (åtgärd Stöd för miljövänligt jordbruk (åtgärd 214). LANDSBYGDSPROGRAMMETS SAMMANSÄTTNING OCH UNGEFÄRLIG BUDGET Stöd för icke-produktiva investeringar jordbruk (åtgärd 216). Stöd för icke-produktiva investeringar skogsbruk (åtgärd 227). Åtgärder inom axel 3 diversifiering och livskvalitet Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk (åtgärd 311). Stöd för etablering och utveckling av företag (åtgärd 312). Främjande av turismverksamhet (åtgärd 313). Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321). Förnyelse och utveckling av byarna (åtgärd 322). Bevarande och uppgradering av natur- och kulturarvet på landsbygden (åtgärd 323). Utbildning och information till ekonomiska aktörer som verkar inom de områden som omfattas av axel 3 (åtgärd 331). Kompetens- och informationsinsatser för förberedelse och genomförande av lokala utvecklingsstrategier (åtgärdskod Åtgärder inom axel 4 Leader Lokala utvecklingsstrategier (åtgärd 41). Samarbetsprojekt (åtgärd 421). Lokala aktionsgrupper (åtgärd 431). Åtgärd 312 Stöd för etablering och utveckling av mikroföretag: Stödet ges till bl.a. företag på landsbygden som sysselsätter färre än tio årsarbetskrafter. Med stödet vill staten bidra till en gynnsam utveckling för små företag på landsbygden som ett sätt att få ett mer konkurrenskraftigt och diversifierat näringsliv. Åtgärd 321 Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden: Målet för detta stöd är bl.a. en förbättrad tillgång till lokal service för konsumenter och företagare. Även inom statsbudgetens utgiftsområde 19 Regional tillväxt finns olika typer av stöd och andra insatser som syftar till en bättre service på landsbygden. Såväl samordning mellan olika insatser som effekter kan följas upp. Investeringsstöd för biogasproduktion: Syftet med stödet är att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi för att bl.a. minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Följande åtgärder ingår: Åtgärd 121 Modernisering av jordbruksföretag Åtgärd 311 Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk Åtgärd 312 Stöd för etablering och utveckling av mikroföretag. Åtgärd 312 Stöd för etablering och utveckling av mikroföretag (dels i sin helhet, dels vad gäller biogas) Övergripande mål: Nettoförädlingsvärdet ska öka med . Övergripande mål: Antalet årsverken ska öka med 800. Övergripande mål: Antalet mikroföretag som har nya produkter eller tjänster ska öka . Specifikt mål: Bruttoförädlingsvärdet ska öka . Specifikt mål: Det ska ske en bruttoökning av antalet arbetstillfällen med 1 000 . Operativt mål: 1 000 mikroföretag ska starta eller utveckla sin verksamhet . Operativt mål: ska investeras i mikroföretag . för programperioden (78,). HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV LANDSBYGDSPROGRAMMET 2012/13:RFR4 utfall i % av mål Källa: SLU, 2010. Mikroföretagsstödet har bidragit till åtgärdernas eftersträvade mål. Halvtidsutvärderingen tyder på att mikroföretagsstödet har haft betydelse för att främja diversifiering och entreprenörskap, för att skapa sysselsättningsmöjligheter, för att bidra till ökad diversifiering och utveckling av landsbygdsekonomin och för att bidra till att höja livskvaliteten på landsbygden. Det är möjligt att de företag som haft en gynnsam utveckling skulle ha haft det även utan stöd. Halvtidsutvärderingen menar att det är svårt att se varför verksamheter vars produkter ska efterfrågas på marknaden och ha förutsättningar att bli långsiktigt konkurrenskraftiga och lönsamma ska få offentligt stöd. Åtgärd 321 Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden En landsbygdsstruktur som bidrar till en hållbar samhällsutveckling, t.ex. ett bibehållet eller ökat antal landsbygdsbor, förbättrad tillgång till lokal service för konsumenter och företagare och fler byar med bredbandsanslutning. Övergripande mål: Ökat nettoförädlingsvärde med . Övergripande mål: Ökat antal årsverken med 1 540. Övergripande mål: Mer än 3,4 miljoner landsbygdsbor 2013. Särskilt mål: 11 000 personer på landsbygden ska gynnas av förbättrad service. Särskilt mål: 17 000 personer ska få ökad tillgång till bredband på landsbygden. Operativt mål: 945 aktiviteter ska ha fått stöd. Operativt mål: Totala investeringsvolymen ska uppgå till . Under 20072009 har 91 projekt och 14 företagsstöd beviljats. Endast 27 projekt är avslutade. Det administrativa systemet var underdimensionerat i starten, vilket har försenat introduktionen av åtgärden och inneburit orimligt långa väntetider. Källa: SLU, 2010. Åtgärdsmedlen förefaller inte i någon högre grad nå ut till de aktörer som är relevanta för att utveckla bl.a. service. Insatserna måste därför anses ha gett ett obetydligt bidrag till åtgärdens mål även om enstaka projekt lokalt kan ha haft betydelsefulla effekter. Åtgärden är en av de åtgärder som har utnyttjats minst inom axel 3 och stödet har därmed generellt haft ringa effekt. Hälften av de projekt som har beviljats stöd har olika former av service som huvudsakligt syfte och verksamhet. Bara några få aspekter som kan anses ha med livskvalitet att göra har berörts av de genomförda projekten. Halvtidsutvärderingen fann att projekten knappast alls bidragit till landsbygdens attraktivitet eller till att motverka ekonomisk och social nedgång på landsbygden. Flertalet projekt är inriktade på att upprätthålla service som är hotad snarare än att höja landsbygdens servicenivå (t.ex. projekt om drivmedelsförsörjning och dagligvarubutiker). Få projekt har som huvudsakligt syfte att bidra till ekonomisk utveckling. Projekten i åtgärden är ojämnt fördelade över landet av beviljade projekt i och . Det är osannolikt att åtgärden kommer att leda till effekter på befolkningen som kan avläsas i aggregerad statistik, men åtgärden kan få effekter på den befolkning som vistas på enskilda platser över året. Knappt hälften av projekten ägs av regionalt eller nationellt inriktade projektägare, kommuner eller LAG-grupp. har inte bidragit med kontakter som kunnat gynna projekten i någon högre grad och man har inte en tydlig ambition i projekten att stärka samverkan med aktörer utanför det lokala sammanhanget. Frågor om företagande och till del utbildning och information tillgodses, medan frågor om jämställdhet och integration av nya grupper knappast tillgodoses i projekten. Åtgärd 121 Modernisering av jordbruksföretag Investeringsstödets bidrag till införandet av ny teknik och innovationer är mycket begränsat. Stödet förbättrar företagens marknadstillträde och marknadsandel. Stödet har inte bidragit till att förbättra företagens konkurrenskraft. Åtgärd 311 Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk Biogas Övergripande mål: Nettoförädlingsvärdet ska öka med . Övergripande mål: Antalet årsverken ska öka med 560. Övergripande mål: Antalet företag med nya produkter eller tjänster ska öka . Specifikt mål: Bruttoförädlingsvärdet ska öka . Specifikt mål: Antalet arbetstillfällen ska öka med 600 brutto. Operativt mål: 700 personer ska ha fått stöd. Operativt mål: Totala investeringsvolymen ska vara . för programperioden (60,). 2012/13:RFR4 HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV LANDSBYGDSPROGRAMMET utfall i % av Källa: SLU, 2010. Halvtidsutvärderingen visar att diversifieringsstödet kan ha bidragit till att göra lantbruksföretagen mer diversifierade. Den verksamhet som stöds kan i viss mån ha bidragit till att höja livskvaliteten på landsbygden när det gäller företagsmässiga aspekter. Stödet kan inte sägas bidra till ökad sysselsättning för jordbrukarhushållen utanför jordbrukssektorn. Stödet kan inte sägas bidra till spridningseffekter mellan de företag som stöds och andra företag så att hela landsbygdsekonomin kan sägas ha diversifierats. Halvtidsutvärderingen ifrågasätter logiken i att lantbruksföretag ska diversifiera sin verksamhet bort från det traditionella jordbruket och risken med att jordbruksverksamhet trängs undan. Mål och strategier för olika politikområden EU har en gemensam jordbruks- och landsbygdspolitik. Landsbygdsprogrammet är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken och i stor utsträckning inriktat mot de areella näringarna. Landsbygdspolitiken är inriktad mot en hållbar förvaltning av gemenskapens resurser samt en ökad tillväxt och sysselsättning på landsbygden. En större reform av den gemensamma jordbrukspolitiken beslutades och infördes i . Förändringarna innebär bl.a. att jordbruksstöden i betydande omfattning har frikopplats från produktionen och i stället betalas ut som ett arealbaserat direktstöd, s.k. gårdsstöd. En annan förändring är att en viss andel av direktstöden har överförts till landsbygdsprogrammet som ersättningar för jordbrukarnas åtaganden att motverka negativa miljöeffekter och att producera kollektiva nyttigheter med anknytning till landskapet och dess natur- och kulturmiljövärden. Vidare sker en omorientering av politiken, med ökad inriktning mot landsbygdsutveckling. En översyn, en s.k. hälsokontroll, av reform av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes . Beslut om förändringar fattades i jordbruksministerrådet . De regelverk som berörs av beslutet är systemet för direktstöd till jordbruket, den samlade marknadsordningen och stödet för landsbygdsutveckling. Hälsokontrollen innebar att större medel än tidigare förs över till den fond som finansierar medlemsländernas landsbygdsprogram, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), för utvidgning av åtgärder och insatser som svarar mot de nya utmaningarna. politik för landsbygdens utveckling styrs av visionen Bruka utan att förbruka och genomförs till stor del genom det nationella landsbygdsprogrammet 20072013. har beslutat att målen för utgiftsområde 23 ska vara följande: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling.210 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU2 samt prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:MJU2. MÅL OCH STRATEGIER FÖR OLIKA POLITIKOMRÅDEN I budgetpropositionen anger regeringen att verksamhet inom landsbygdsom- rådet ska syfta till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbru- EU:s strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling 20072013 EU:s strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling för perioden 20072013 ligger till grund för utformningen av medlemsländernas nationella strategier för landsbygdsutveckling samt för de nationella landsbygdsprogrammen. Unionens strategiska riktlinjer kan sammanfattas i följande punkter: förbättra jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft förbättra miljön, landskapet och unionens naturresurser förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av landsbygdens ekonomi bygga upp lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering säkerställa synergier mellan olika delar av landsbygdsprogrammen och annan gemenskapspolitik. nationella strategi för landsbygdsutveckling 20072013 Den svenska landsbygdspolitiken har som övergripande mål en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar produktion av livsmedel, sysselsättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och hållbar tillväxt. Landskapets natur- och kulturvärden ska värnas och den negativa miljöpåverkan minimeras. Landsbygdspolitiken har i en nära koppling till miljöpolitiken och de nationella miljökvalitetsmålen. Sambandet med den regionala tillväxtpolitiken och skogspolitiken är också starkt.211 Utifrån EU:s strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling beslutade den dåvarande regeringen om en nationell strategi för landsbygdsutveckling som grund för landsbygdsprogrammet för 20072013. Den nationella strategin ska sätta in unionens riktlinjer i dess svenska sammanhang och ta hänsyn till regionala behov.