rfr · GZ0WRFR11 · 2012-05-28 00:00:00 — Därefter följer en presentation av publicerade vetenskapliga studier, myndighetsrapporter och utvärderingar inom delområdet Diskriminering och utsatthet. 1 Det övergripande målet är att skydda de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande, samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN 2.1.1 Internationell kritik och insatser på området 2.1.1.1 Granskning av ramkonventionens efterlevnad rådgivande kommitté lämnade sitt andra utlåtande om efterlevnad av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (ACFC 2007). konstaterade i rapporten att skyddet av minoriteter är väl utvecklat i och att ett antal värdefulla åtgärder vidtagits för att förbättra skyddet för nationella minoriteter. Bland annat framhölls att man i har utvecklat de rättsliga ramarna för att bekämpa diskriminering och den institutionella kapaciteten för att bekämpa diskrimineringen av romer och andra minoriteter. Trots det behövs, enligt rådgivande kommittén, ytterligare förbättringar eftersom personer som tillhör nationella minoriteter, särskilt romer, fortfarande blir diskriminerade, bland annat när det gäller arbete och bostad. Ett begränsat förtroende bland romer för rättsvårdande myndigheter gör, enligt rådgivande kommittén, situationen ännu mer komplicerad. Detta kräver att ett ömsesidigt förtroende skapas och att och möjligheter till upprättelse blir väl kända och tillgängliga över hela landet, även i regioner med ett betydande antal personer som tillhör nationella minoriteter (ACFC 2007, punkt 14). När det gäller artikel 4 i ramkonventionen för rådgivande kommittén också ett resonemang om frågan om positiv särbehandling. Kommittén menar att man inte kategoriskt kan utesluta positiv särbehandling eftersom det är problematiskt ur ramkonventionens perspektiv. I artikel 4 stycke 2 föreskrivs att främjandet av fullständig och effektiv jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som tillhör majoritetsbefolkningen kan innebära att parterna som ratificerat konventionen måste vidta lämpliga åtgärder och då ta hänsyn till de särskilda omständigheterna för de personer det gäller (ACFC 2007, punkt 5052). noterade också att en stor majoritet av den svenska befolkningen anser att personer som tillhör nationella minoriteter berikar samhället, och de uppmuntrar till kraftigare åtgärder mot diskriminering. Det svenska samhället ansågs också ha blivit allt mer självkritiskt när det gäller främlingsfientliga attityder (ACFC 2007, punkt 70). var dock bekymrad över ökningen av hatbrott och rekommenderade regeringen att fortsätta arbetet med att öka medvetenheten om minoriteter och att öka toleransen mellan etniska grupper. Övervakningen av hatbrott bör också kompletteras med mer omfattande kartläggning av de fall som rapporterats till polisen (ACFC 2007, punkt 76 och 7981). menade att utvecklandet och genomförandet av minoritetspolitiken och minoritetslagstiftningen försvårats genom brister i de institutionella och rättsliga ramarna (ACFC 2007, punkt 9). Följande frågor lyftes särskilt fram i sammanhanget: 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN De förändringar av institutionellt ansvar som gjorts rörande minoritetsfrågorna, framför allt byte av ansvarigt departement ett antal gånger, har påverkat effektiviteten och kapaciteten i arbetet på ett negativt sätt. An- strängningarna för att effektivisera ansvaret för minoritetspolitiken behöver fortsätta och förbättras ytterligare i syfte att uppnå mer kontinuitet och tydlighet ACFC 2007, punkt 9). En vidareutveckling av de rättsliga ramarna för skyddet av nationella minoriteter efterfrågades (ACFC 2007, punkt 10). De lokala myndigheternas intresse har varit begränsat, vilket försvårar genomförandet (ACFC 2007, punkt 12). Den fortsatta bristen på statistiska data om de nationella minoriteterna komplicerar utformningen, genomförandet, utvärderingen och förbättringen av minoritetspolitiken. Olika tillgängliga alternativ för datainsamling om minoriteter bör därför övervägas som man följer internationella standarder för skydd av personuppgifter. Ett lämpligt första steg mot en förbättrad insamling av data skulle enligt rådgivande kommittén kunna vara ett pilotprojekt som inbegriper de nationella minoriteter som stöder sådana åtgärder. Insamlingen av data skulle kunna inriktas på personernas språkanvändning i stället för den etniska tillhörigheten i sig (ACFC 2007, punkt 13, 3334). lyfte också fram den juridiska osäkerheten om markrättigheter, något som påverkar den samiska befolkningen negativt. Enligt rådgivande kommittén behöver man följa upp förslag på lösningar som skyddar samernas rättigheter fullt ut, bland annat när det gäller den ekonomiska börda som samebyarna orsakats av marktvister (ACFC 2007, punkt 16, 6368). har mot bakgrund av rådgivande kommitténs rapport rekommenderat den att vidta ytterligare åtgärder för att skydda nationella minoriteter, bland annat följande (CM/ResCMN(2008)4): säkerställa att skyddet för de nationella minoriteterna hanteras på ett konsekvent och koordinerat sätt på både statlig och lokal nivå samt med tydlighet och kontinuitet när det gäller myndigheters ansvarsfördelning, förbättra statistik om de nationella minoriteterna genom att utveckla statistikinsamlingsrutiner som beaktar de nationella minoriteternas åsikter och som fullt ut respekterar uppgiftsskydd och andra relevanta hänsyn, vidta ytterligare åtgärder för att motverka diskriminering av romer och personer som tillhör andra nationella minoriteter genom att fortsättningsvis ha detta som ett grundläggande övervägande i kommande reformer av lagar och institutioner, och med prioritet hantera den fortsatta rättsosäkerheten gällande markrättigheter i norra på ett sätt som fullt ut skyddar samers rättigheter, som det säkerställs att rättstvisterna inte hotar samebyarnas livskraft och deras renskötsel. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN 2.1.1.2 Annan internationell kritik Av regeringens sammanställning (A2011/2469/DISK) framgår att olika internationella övervakningsorgan tagit upp skyddet av nationella minoriteter och urfolk vid ett flertal tillfällen . FN:s specialrapportör för bästa uppnåeliga hälsa besökte 2006 och utfärdade rekommendationer. Specialrapportören konstaterade bland annat att det finns tydliga hälsoproblem bland samerna. Vissa problem är gemensamma för befolkningen i i stort, medan andra problem är specifika för samerna. Med tanke på samernas speciella status som urfolk ansåg specialrapportören att bör överväga inrättandet av ett centrum för forskning om samernas hälsa samt att en politik och handlingsplan för samisk hälsa bör formuleras (A/HRC/4/28/Add. kommissarie för mänskliga rättigheter behandlade frågor om romernas mänskliga rättigheter i sin rapport om 2004 och i sin uppföljningsrapport . I uppföljningsrapporten påpekades att diskriminering och intolerans fortfarande förekommer, vilket kräver intensifierade ansträngningar. Kommissarien rekommenderade fortsatta ansträngningar för att öka medvetenheten och kunskapen bland majoritetsbefolkningen om romernas kultur och traditioner. Kommissarien uppmanade att prioritera frågan om ratifikation av konvention nr 169 om urfolkens rättigheter för att nå en lösning i samarbete med berörda parter. Ytterligare åtgärder efterlystes även för att stärka jämställdheten inom de samiska grupperna (CommDH(2007)10). mot rasdiskriminering uttryckte oro över att den nya diskrimineringslagen (2008:567) i stort sett inte lämnar något utrymme för särskilda åtgärder när det gäller utsatta etniska grupper. Kommittén uppmuntrade att se över sin inställning i frågan om särskilda åtgärder med tanke på den bristande jämlikhet som minoriteter, utlandsfödda och personer som tillhör urfolk upplever. Kommittén betonade även behovet av statistik om befolkningens sammansättning med avseende på bland annat bakgrund, modersmål och andra indikatorer som utvisar etnisk mångfald, tillsammans med annan information som kan belysa befolkningens situation inom de ekonomiska, sociala och kulturella områdena. rekommenderade också att intensifiera sina ansträngningar att förebygga, bekämpa och straffbelägga yttranden som uttrycker hets mot folkgrupp och andra hatbrott, samt vidta effektiva åtgärder för att säkerställa att utredningar om samernas rättigheter resulterar i konkret handling, inklusive ny lagstiftning. Kommittén var bekymrad över de rättsprocesser som ägt rum rörande samernas renskötsel och över att samer förefaller diskrimineras i samband med rättsprocesser. Kommittén uttryckte också oro över den långsamma utvecklingen vad gäller arbetet med en nordisk samekonvention samt över att skjutit upp frågan om ratifikation av konvention nr 169 om urfolkens rättigheter (CERD/C/SWE/CO/18). 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter framförde i sitt yttrande 2008 om oro över fortsatt etnisk diskriminering, särskilt av den romska minoriteten och personer med utländsk bakgrund, när det gäller tillgång till anställning och arbetsliv, utbildning och allmänna platser samt inom rättsväsendet. rekommenderades att ta ytterligare steg för att motverka diskriminering på grund av etnisk tillhörighet i alla delar av samhällslivet. Kommittén uttalade även sin oro över att frågorna om samernas landrättigheter ännu inte har lösts i , eftersom detta påverkar samernas rätt att bevara och utveckla sin traditionella kultur och livsstil negativt. Kommittén uppmanade att säkerställa att en nordisk samekonvention antas och att överväga att ratificera konvention nr 169 om urfolkens rättigheter. Den rekommenderade också att på ett snabbt sätt lösa frågorna om samernas rätt till land och naturresurser genom att utarbeta relevant lagstiftning i samarbete med samerna själva (E/C.12/SWE/CO/5). mot tortyr uttryckte i sitt yttrande 2008 sin oro över uppgifter om fortsatt diskriminering av utsatta grupper, särskilt romer. Kommittén framhöll att bör intensifiera sina ansträngningar för att bekämpa diskriminering av utsatta grupper, inklusive romer (CAT/C/SWE/CO/5). mot diskriminering av kvinnor yttrade sig 2008 över kombinerade sjätte och sjunde periodiska rapport om genomförandet av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Kommittén var bekymrad över att samiska och romska kvinnor fortfarande diskrimineras. uppmanades att anstränga sig ytterligare, bland annat genom förebyggande åtgärder för att förhindra diskriminering, bekämpa våldet mot dessa kvinnor och öka deras medvetenhet om tillgången till socialtjänst och rättsmedel samt göra dem medvetna om sina rättigheter när det gäller jämställdhet och icke-diskriminering. Kommittén bad också att vidta effektiva åtgärder för att integrera dem på den svenska arbetsmarknaden (CEDAW/C/SWE/CO/7). för mänskliga rättigheter lämnade 2008 rekommendationer om att bör stärka sitt arbete mot hatbrott (CCPR/C/SWE/CO/6). för mänskliga rättigheter rekommenderade 2009 att se till att tvister om samernas anspråk på land och naturresurser kan lösas snabbt och rättvist genom att lämplig lagstiftning införs i samråd med de samiska grupperna. Kommittén var oroad över diskriminering mot samer i samband med rättsprocesser, där bevisbördan för äganderätt till land helt och hållet åligger samerna. Kommittén rekommenderade att samebyar ges rättshjälp i mål som handlar om landrättigheter och renbete. Den uppmuntrade också att överväga andra sätt att lösa tvister, såsom genom medling (A/HRC/15/11). ordförandes personlige representant för bekämpning av antisemitism rekommenderade regeringen att rikta omedelbar uppmärksamhet mot de omfattande säkerhetskostnader som bärs av den judiska grup- 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN De myndigheter som arbetar med frågor om hatbrott bör ha tätare kontakter med den judiska gruppen så att de kan vara bättre underrättade om gruppens oro och behov. (Brå) bör se över hur de kategoriserar data som samlas in om antisemitiska incidenter för att bättre avspegla utvecklingen. Utbildningen och kompetensutvecklingen för att bekämpa antisemitism bör utökas. Polisen bör ges mer och förbättrad utbildning om hatbrott med antisemitiska motiv. Särskilda åtgärder bör genomföras i för att vända den negativa utvecklingen vad gäller antisemitism och intolerans (CIO.GAL/175/10, s. 5). FN:s specialrapportör för urfolkens mänskliga rättigheter och grundläggande friheter publicerade en rapport om situationen för samerna i , och . Specialrapportören rekommenderade bland annat att utöka sina ansträngningar att staka ut gränserna för samernas traditionella markanvändning. Han uppmanade även att genom lagstiftning se över den omfattande bevisning som krävs i domstolsprocesser för att påvisa samernas sedvanerättsliga markrättigheter och att ge de samiska parterna rättshjälp i sådana processer. bör också, i samråd med , utöka sina ansträngningar för att utarbeta lagstiftning som rör det samiska folket, bland annat när det gäller mark och naturresurser (A/HRC/18/XX/Add.Y). 2.1.1.3 Vad har gjorts ? Regeringens tredje rapport om efterlevnaden av ramkonventionen (Rapport 2011) lämnades till . I rapporten bemötte regeringen den tidigare kritiken från . Regeringen konstaterade bland annat att den tidigare Ombudsmannen mot etnisk diskriminering från har ersatts med den nya myndigheten (). I regeringens rapport tas även följande insatser upp: antog regeringens proposition Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95, bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219). En ny diskrimineringslag (2008:567) och en ny lag om (2008:568) trädde i kraft . Förbudet mot diskriminering omfattar bland annat etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. De nationella minoriteterna skyddas därmed även i den nya diskrimineringslagen. Förbudet mot diskriminering har stärkts och omfattar fler samhällsområden och fler situationer. Till exempel gäller skyddet mot diskriminering numera även vid kontakter med offentliga institutioner. Det har också införts en ny påföljd, diskrimineringsersättning. Diskrimineringsersättningen ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering (Rapport 2011, s. 26). Den nya diskrimineringslagen ger, enligt regeringen, DO goda förutsättningar att även i fortsättningen verka för lika rättigheter och möjligheter för nationella minoriteter, bland annat genom att öka kunskapen om diskrimineringsfrågor bland dessa grupper. I den minoritetspolitiska strategin konstate- 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN rade regeringen att DO:s påbörjade främjandearbete bland de nationella minoriteterna behöver fortsätta (Rapport 2011, s. 19). har DO arbetat med frågor om diskriminering av romer. Myndighetens långsiktiga arbete med att bland annat öka romers kunskap om mänskliga rättigheter bedöms ha bidragit till att romer i ökad utsträckning anmäler diskriminering och hävdar sina rättigheter. Myndigheten har drivit och driver alltjämt ett flertal ärenden om diskriminering av romer, bland annat på bostadsmarknaden, inom arbetslivet och i detaljhandeln. Det exakta antalet anmälningar som rör diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter är svårt att fastställa. Anmälningar om diskriminering av romer rör främst bostadsmarknaden, rättsväsendet, och utbildningssektorn. presenterade DO en rapport om diskriminering av romer som baseras på en analys av ca 230 ärenden, där romer gjort anmälningar om diskriminering. Rapporten har arbetats fram tillsammans med en romsk referensgrupp. I rapporten konstateras att romer utsätts för diskriminering i vardagliga situationer, trots att detta är förbjudet i lag (Rapport 2011, s. 18) I rapporterna Diskriminering av samer (Pikkarainen & Brodin 2008a) och Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet (Pikkarainen & Brodin 2008b) beskriver Ombudsmannen mot etnisk diskriminering enskildas upplevelser av diskriminering och utsatthet inom bland annat utbildningsväsendet, i kontakter med myndigheter och domstolar samt inom hälso- och sjukvården (Rapport 2011, s. 18). har DO genomfört en särskild satsning om elevers rätt till skolgång fri från diskriminering. Arbetet har bland annat fokuserat på möjligheter för barn som tillhör en nationell minoritet att utveckla sitt minoritetsspråk och kommuners skyldighet att anordna modersmålsstöd och modersmålsundervisning (Rapport 2011, s. 18). vid har på uppdrag av DO genomfört en analys av mediers rapportering om romer och funnit att romer är en särskilt utsatt grupp. Institutet arbetar också med en rapport om erfarenheter från genomförandet av EU:s rasdiskrimineringsdirektiv i förhållande till romer i (Rapport 2011, s. 1819). Delegationen för romska frågor har haft i uppdrag att vara pådrivande i insatser för att förbättra romernas situation i (dir. 2006:101). Delegationen bedrev sitt uppdrag i samråd med romer. Den överlämnade sitt slutbetänkande Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) till regeringen . Förslagen i betänkandet bereds och som det pågår har i i uppdrag att stödja de kommuner som inom ramen för delegationens arbete har påbörjat ett utvecklingsarbete avseende den romska minoriteten. I uppdraget ingår också att förmedla kontakter mellan den romska minoriteten och de ansvariga myndigheterna (Rapport 2011, s. 19) Under 20082010 genomförde regeringen en särskild satsning för att stärka ställningen i samhället för de kvinnor som tillhör en nationell minoritet 2007/08:1) finansierad med medel från den särskilda jämställdhetssats- 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN ningen (anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet) (Rapport 2011, s. 21). Satsningen genomfördes i samarbete med de nationella minoriteternas organisationer. har haft i uppdrag att kartlägga hälsosituationen bland de nationella minoriteterna och lämna förslag på hur ett hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbete skulle kunna bedrivas. Uppdraget har genomförts i samråd med och företrädare för de nationella minoriteterna. bereder resultatet av uppdraget (Rapport 2011, s. 29). , som ansvarar för den statliga tillsynen av hälso- och sjukvården, har sammanställt ett meddelandeblad som förtydligar vad den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk innebär för hälso- och sjukvården och (5/2010 Nya lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk) (Rapport 2011, s. 29). I samband med införandet av en ny sammanhållen diskrimineringslag (2008:567) upphörde lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever () att gälla. De bestämmelser som fanns i BEL som rörde diskriminering införlivades i den nya diskrimineringslagen. BEL innehöll även ett förbud mot annan kränkande behandling, det som i vardagligt tal kallas mobbning. Dessa bestämmelser infördes i stället i skollagen (1985:1100). Det innebär för skolans del att det finns två lagar som skyddar eleverna mot diskriminering och annan kränkande behandling mot tidigare en (Rapport 2011, s. 26). I den nya skollagen (2010:800), som började gälla , har en anmälningsplikt införts för lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten (Rapport 2011, s. 26). Regeringen gav i uppdrag att ombesörja att en överenskommelse om vinterbete i kommer till stånd mellan samebyar och markägare. Syftet var att finna en långsiktigt hållbar lösning på samebyarnas behov av vinterbetesmark. Parterna är överens om ett ramavtal om vinterbetet för ren och ett avtal mellan markägarna och samebyarna (Rapport 2011, s. 32). och har undertecknat en konvention om gränsöverskridande renskötsel som ersättning för den konvention som upphört att gälla. Konventionen ger tillgång till det bete som renägarna har behov av i det andra landet. Det pågår arbete med den följdlagstiftning som behövs för att konventionen ska kunna ratificeras av (Rapport 2011, s. 32). driver på regeringens uppdrag en webbplats om nationella minoriteter. Den nya webbplatsen, , ska användas för att sprida kunskap om de nationella minoriteterna och deras rättigheter till grupperna själva, till beslutsfattare och tjänstemän samt till allmänheten. Regeringen bedömer att en ökad kunskap om de nationella minoriteterna, deras språk och kultur i samhället främjar förståelsen för dessa grupper. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN nat att de nationella minoriteternas språk och kultur är en del av det svenska kulturarvet (Rapport 2011, s. 33). Jag vet att dom finns och jag tror att är bra på dom i mänskliga rättigheter på nivå publicerades . Den riktar sig i första hand till kommunala tjänstemän och beslutsfattare och togs fram av på uppdrag av . innehåller ett avsnitt om nationella minoriteter. Den tar särskilt upp frågor om samråd, omsorg, skola och språkrättigheter (Rapport 2011, s. 33). publicerade på uppdrag av för att bevara samiskan. innehåller konkreta förslag på hur man på lokal nivå kan arbeta aktivt med att stärka samiskan i den kommunala verksamheten (Rapport 2011, s. 33). Forum för levande historia har av regeringen fått i uppdrag att utifrån betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) utreda hur romernas kultur och språk kan få en starkare ställning. I arbetet ska Fo- rum för levande historia samråda med berörda organisationer och institutioner. De förslag som utredningen presenterar ska rymmas inom ramen för de berörda organisationernas och institutionernas befintliga anslag. Forum för levande historia skulle redovisa uppdraget till () (Rapport 2011, s. 35). Forum för levande historia fick i uppdrag av regeringen att genomföra en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Myndigheten ska sammanställa den kunskap som finns om förekomsten av antisemitiska och islamofobiska föreställningar i och om de judiska och muslimska gruppernas utsatthet och benägenhet att tillvarata sina rättigheter. I uppdraget ingår även att identifiera goda exempel för att motverka och förebygga antisemitism och islamofobi. I har företeelser som antisemitism och islamofobi uppträtt i olika former. Såväl judar som muslimer riskerar att drabbas av trakasserier om de bär religiösa symboler. Särskilt allvarlig verkar situationen vara i . Tankar om kollektiv skuld förs fram i debatten judar ställs till svars för den israeliska regeringens politik och muslimer vittnar om hur de ses som misstänkta terrorister. Det saknas dock en djupgående analys av mekanismerna bakom fördomar och negativa attityder till judar och muslimer. En mer sammanhängande bild av situationen krävs för att kunna bedöma behovet av ytterligare åtgärder mot antisemitism och islamofobi. Uppdraget skulle redovisas (Rapport 2011, s. 35). En vitbok ska tas fram i i syfte att ge en samlad översikt av övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder gentemot romer . Den utgör ett första steg i en process att förbättra romernas situation i . är en kartläggning över statliga och andra offentliga aktörers övergrepp och kränkningar. Med vitboken följer därför också ett offentligt erkännande från statens sida som syftar till att 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN underlätta för alla inblandade att gå vidare och blicka framåt för att förbättra situationen för romer (Rapport 2011, s. 36). driver det nationella informationscentret Samiskt informationscentrum () med det huvudsakliga uppdraget att informera allmänheten om samer och samiska förhållanden. Informationen finns på webbsidan , men man ger också ut informationsmaterial, svarar på frågor och förmedlar föreläsare. Dessutom genomför centrumet informationsinsatser vid större arrangemang med samisk koppling och driver samarbetsprojekt med olika aktörer (Rapport 2011, s. 36).