rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — 80Liaisons entre actions de développement de leconomie rurale (Leader), dvs. länkar mellan åtgärder för att utveckla landsbygdens ekonomi. 81Local (). terar att Leader fungerar olika som arbetsmetod i olika fall. har pekat på att Leader är bra från t.ex. uppföljningssynpunkt: Leader får feedback genom kontakter Leadermetoden medför att man har en god social kontroll och hör vad folk i bygden säger om de olika projekt som har fått stöd.82 menar att Leadermodellen bör utökas och stärkas , bl.a. på grund av sekundära positiva effekter, vilka bör räknas in vid redovisning och utvärdering. Coompanion menar att Leader har betytt mycket för människor på landsbygden; att flytta ut makten till lokalnivå och att sätta ett värde på människors ideella insatser gynnar de demokratiska värderingarna. Exempel på nackdelar med Leadermetoden Hela ska leva har framfört att Leader ursprungligen var en bra idé men att modellen mer upplevs som en handläggande stödinstitution. Hela ska leva menar att Leader bör utvecklas så att den blir mer som det ursprungligen var tänkt, exempelvis borde Leader ha en mer coachande roll. LRF ställer sig frågande till om Leader är den mest lämpade strukturen för att arbeta med landsbygdsutveckling i . LRF menar att arbetssättet kan vara ineffektivt och kräver mycket administration. I finns redan en vana vid att samarbeta med varandra och med myndigheter, och Leadermetoden upplevs därför som lite udda. LRF betonar dock att det är viktigt att det finns arenor på landsbygden där företagare och boende kan träffas för att utbyta idéer och skapa en attraktiv bygd. Tillväxtanalys konstaterar att antalet LAG har ökat och menar att det nu finns alltför många Leadergrupper. Myndigheten menar att det tidigare var alltför omfattande administration runt Leader, men att det numera är för lite. Tillväxtanalys pekar på att ett alternativ till Leader är att byar tar fram lokala utvecklingsplaner, utan byråkrati. Leader borde, enligt myndigheten, vara mer inriktad på att utveckla nya arbetsmetoder, inte på att skapa nya arbetstillfällen. Enligt Tillväxtanalys är Leader ett onödigt dyrt sätt att skapa nya jobb. Mycket möda går åt för myndigheterna att agera krockkuddar när ambitiösa projektentreprenörer möter den byråkrati som omger Leader. Tillväxtanalys har även lyft fram att det råder vissa tvivel om långsiktigheten i Leadersatsningarna och vad som blir kvar när projekten har avslutats. har pekat på att det finns en fara med att andra aktörer kan uppfatta Leader som en myndighet och att kommuner och länsstyrelser släpper landsbygdsfrågorna när det finns en Leadergrupp som tar upp frågorna. Coompanion menar att projektidéer med allmän landsbygdsutvecklingskaraktär slentrianmässigt har hänvisats till Leader. Hela ska leva har dessutom pekat på att det är ett problem att små kommuner delas upp i olika Leaderområden. Det försvårar arbetet, bl.a. eftersom det är svårt 82 , intervju . att få ett effektivt kommunalt Leaderengagemang när kommunen omfattas av flera strategier, LAG och olika medfinansieringskrav. Även länsstyrelserna har framfört synpunkter på Leader. Från redovisas uppfattningen att verksamhetsledarna bör ha en mer coachande och stödjande roll, medan den administrativa delen bör kunna samordnas mellan flera Leaderområden för att säkerställa kvalitet och effektivitet. i menar att det är viktigt att viss administration finns på Leaderkontoren för att de ska kunna förstå systemet och även kunna följa upp de projekt som de beviljar. I nuvarande program går t.ex. utbetalningsansökningar direkt till och här bör, enligt , Leader vara mer delaktig än . Närheten och samarbetet mellan Leaderområdet och är viktigt då Leader är en betydelsefull del i den regionala utvecklingen. i menar att en centraliserad administration av Leader, som har föreslagits i det tekniska underlaget inför nästa programperiod, skulle innebära att man tappar greppet om en viktig del i den regionala utvecklingen. Det skulle sannolikt också leda till att Leaderområdena måste ha än mer kontakter med både länsstyrelserna och än de har . påminner om att det faktum att Leaderområdena måste jobba mot flera nivåer har angetts som det grundläggande problemet i dagens upplägg. LRF har även lyft upp beslutsgången i Leader, där man menar att det nuvarande systemet med projektbeslut av LAG bör ses över. LAG har ofta ringa kunskap om projektarbete, och de beslut som tas leder ofta till att verksamhetsledaren får stort inflytande och att beslut på gräsrotsnivå inte genomförs i verkligheten. LRF menar att det bör genomföras en översyn av möjliga beslutssystem. Det är ännu för tidigt att fastslå vilka resultat det nuvarande landsbygdsprogrammet har haft. Flertalet aktörer menar dock att landsbygdsprogrammet leder till tillväxt, sysselsättning och ökad lönsamhet, men det har varit svårt för aktörerna att kvantifiera resultaten. Utan stöd från landsbygdsprogrammet hade de flesta företagsinvesteringarna genomförts ändå, men hade kanske blivit mindre och tagit att genomföra. Vissa aktörer ifrågasätter dock varför konkurrenskraftiga verksamheter ska få stöd. När det gäller projektstöden hade flera av projekten inte kunnat genomföras utan stöd. Flertalet aktörer anser att landsbygdsprogrammet är viktigt och har möjliggjort arbete med landsbygdsutveckling. Flera anser att stöden är små men psykologiskt viktiga, och flertalet aktörer menar att landsbygdsprogrammet gör mer nytta än vad halvtidsutvärderingen visade. Det handlar mycket om andra värden än ekonomi och arbetstillfällen. Exempelvis har landsbygdsprogrammet lett till att mycket har hänt på landsbygden, bl.a. att mötesplatser har skapats. Det finns också exempel på att arbetet med landsbygdsprogrammet har bidragit till sammanhållning och framtidstro i bygden. Det är svårt att uttala sig om varaktigheten i de uppnådda resultaten. En del arbetstillfällen är mer långsiktiga medan andra är mer kortsiktiga. Flera pekar på att företag på landsbygden måste kunna överleva även utan stöd. Affärsutveckling i mikroföretag (åtgärd 312) Halvtidsutvärderingen visade att mikroföretagsstödet har lett till en gynnsam utveckling, men från ett ekonomiskt perspektiv är grunden för stödet tveksam. senaste årsrapport visar att målen om ökat bruttoförädlingsvärde och ett ökat antal arbetstillfällen antagligen inte kommer att uppnås. I de tre undersökta länen ses åtgärd 312 som viktig för företagsutveckling, men det har varit svårt att peka på konkreta resultat. Små företag har med hjälp av stödet kunnat utvecklas och till viss del expandera. Stödet har bl.a. underlättat för företag att få banklån. 83 Med resultat menas i denna rapport dels olika typer av prestationer, dels de effekter i samhället som dessa prestationer leder till. Med prestationer menas de tjänster eller produkter som myndigheter åstadkommer för att uppfylla sina åtaganden. Med effekter menas förändringar eller bevarade tillstånd i samhället som blir en följd av myndighetens insatser och som annars inte skulle ha inträffat. Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321) I halvtidsutvärderingen konstaterades att stödet inom åtgärd 321 dels hade utnyttjats i begränsad utsträckning, dels att det generellt sett hade haft ringa effekt fram till utvärderingstidpunkten. Flera konstaterar att alla tycker att servicefrågan är viktig, men att det ändå har varit trögt att få in ansökningar. senaste årsrapport visar att åtgärd 321 alltmer domineras av bredbandssatsningar. Satsningar inriktade på service inom ramen för åtgärd 321 är bara en bland många andra liknande satsningar på detta område som görs från statens sida. Samordningen av statens insatser bör ges ökad uppmärksamhet. Osäkerhet om vem som har eller bör ta ansvaret för att säkerställa tillgången till service på landsbygden påverkar olika aktörers agerande. Det är svårt att bedöma hur många personer som gynnas av flera av de satsningar som görs inom ramen för åtgärd 321. De åtgärder som har beviljats stöd i de tre länen visar upp en betydande bredd och olika inriktning. Detta är främst ett resultat av olika förutsättningar och prioriteringar i de tre länen. En kraftsamling görs på fortsatt bredbandsutbyggnad på landsbygden. Allt fler tycks komma till insikten att en väl fungerande it-infrastruktur är en grundläggande förutsättning för utvecklingen av innovativa servicelösningar i allmänhet. Stöd till biogas (åtgärd 121, 311 och 312) Halvtidsutvärderingen berörde inte biogasstödet eftersom detta infördes först . I sägs att många län aktivt prioriterar biogassatsningen och att intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. finns tveksamheter kring lönsamheten i biogasanläggningar. I de tre undersökta länen ses biogasstödet som mycket viktigt och i flera fall som avgörande för investeringsbeslut. Utvecklingspotentialen bedöms vara stor, men flera aktörer efterlyser ett driftsstöd för bättre lönsamhet. Enligt aktörerna är huvudproblemen med biogasstödet att tillgängliga medel inte räcker till och att bidragstaket på (i åtgärderna 311 och 312) var för lågt före kommissionens ändringsbeslut om att höja bidragstaket. Landsbygdsprogrammet övervakas och utvärderas genom årliga rapporter och genom utvärderingar efter halva respektive hela programperiodens slut (se avsnitt 6.1). () har på uppdrag av regeringen genomfört halvtidsutvärderingen av det nuvarande landsbygdsprogrammet, vilken presenterades . Halvtidsutvärderingen byggde främst på enkäter och kvantitativ metod och med beaktande av de riktlinjer för halvtidsutvärderingens genomförande som fastslagits på EU- nivå. Enligt halvtidsutvärderingen kan landsbygdsprogrammet i viss mån ha förbättrat förutsättningarna för tillväxt men inte bidragit till att skapa nya sysselsättningsmöjligheter. Utvärderarnas slutsatser för axel 1 var sammantaget att de flesta åtgärder hade haft en begränsad effekt. De föreslog att stöd för kompetensutveckling, samarbete och infrastruktur skulle ges en större andel av axelns budget. Åtgärderna måste då utvecklas och tillämpas på ett bättre sätt än det görs . För axel 2 var bilden att det fanns problem med måluppfyllelsen. Inom axel 3 var resultaten blandade. I vissa fall bedömde man att stöden hade haft en viss positiv effekt. I några fall hade stöden utnyttjats i ringa grad, och beviljade projekt var ojämnt spridda över landet, t.ex. vad gäller åtgärd 321 grundläggande tjänster för ekonomi och befolkning på landsbygden. När det gäller axel 4, Leader, uppgavs att 63 Leaderområden hade bildats . Detta ansågs vara snabbt för en så stor och omfattande process. De Leaderprojekt som hade inletts fanns främst inom axel 3. Det fanns också en starkare tendens för projekt inom axel 3 än inom övriga axlar att insatserna hade bidragit till att höja livskvaliteten på landsbygden. Denna uppföljning är inriktad på axel 3 (se avsnitt 1.3). Regeringen har i resultatredovisningen redovisat antalet ansökningar och graden av budgetutnyttjande för olika åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Inom axel 3 nämner regeringen särskilt satsningarna på det nya matlandet och insatsen för att öka tillgången till bredband. Regeringen redovisar att efterfrågan på medel inom dessa områden har varit mycket stor . Det genomsnittliga budgetutnyttjandet var för axel 3 vid utgången av 2010. var motsvarande budgetutnyttjande . Både antalet företag och projekt som fått stöd har ökat betydligt i förhållande till föregående år. Regeringen redovisar att det satsades nästan från landsbygdsprogrammet på projektet det nya matlandet, och har 1 166 företag eller projekt med inriktning mot livsmedel och matturism fått stöd. Regeringen konstaterar att programmet av programtiden har en stor spridning, såväl geografiskt över landet som inom landsbygdens näringsliv och organisationer, och att efterfrågan på programmets insatser är I den halvtidsutvärdering som genomfördes drogs slutsatsen att vissa delar inom programmet fungerar väl, men att andra delar inte i tillräcklig omfattning har bidragit till de uppställda målen.84 I resultatredovisningen i budgetpropositionen konstaterar regeringen att effekterna av åtgärderna kan redovisas först efter att man har genomfört utvärderingar. Regeringen menar att landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg såväl för jobb och tillväxt som för ett hållbart resursutnyttjande på landsbygden. Regeringen konstaterar att resultatmålen för axel 3 är fullt uppfyllda.85 I årsredovisning framförs att åtgärder inom axel 3 är centrala för att programmet ska kunna främja en god utveckling av landsbygden som helhet. Budgetutnyttjandet ligger över målet för flertalet åtgärder. låg antalet företag och projekt som beviljats stöd på samma nivå som med undantag för stödet till grundläggande tjänster. Den stora uppgången höll i sig även , vilket enligt framför allt berodde på satsningar på bredbandsutbyggnad. Även dominerade insatser som avsåg bredbandsutbyggnad, förnybar energi och klimatåtgärder samt aktiviteter inom det nya matlandet. Ett stort antal insatser rörde också satsningar inom turism. Av antalet beviljade stöd 20072011 inom axel 3 var 3 256 företagsstöd och 2 291 projektstöd. Beviljade företagsstöd uppgick till och projektstöd till . I årsrapporten konstaterar att programmets budgetanvändning över lag är god som måluppfyllelsen i en del fall halkar efter, vilket till viss del förklaras med att uppföljningen av resultat endast baseras på genomförda och avslutade insatser. Från tidpunkten då insatsen är genomförd till dess att den får fullt genomslag tar det ofta två till . Det är dessutom svårt att mäta resultaten från insatser av förutsättningsskapande karaktär (t.ex. förstudier och undersökningar). För att öka måluppfyllelsen i programmet har bl.a. genomfört informationsinsatser för att visa upp goda exempel eller presenterat utvärderingar. konstaterar att det är svårt att göra en övergripande sammanfattande bedömning av läget i axel 3 eftersom innehållet i flera åtgärder ligger nära varandra och eftersom söktrycket och utbetalningar varierar mellan både åtgärderna och de 21 länsstyrelserna. Flertalet är positiva till landsbygdsprogrammet och dess resultat Denna uppföljning visar att flertalet aktörer är positiva till landsbygdsprogrammet och dess resultat. Flera aktörer menar att insatserna har bidragit till att skapa grundläggande förutsättningar för sysselsättning och tillväxt, dvs. en levande landsbygd med fungerande service, men att dessa resultat 2011/12:1 utg.omr. 2012/13:1 utg.omr. inte har kunnat verifieras. Flertalet menar att landsbygdsprogrammet har fungerat bra, även om det är svårt att t.ex. hejda den negativa utvecklingen i avfolkningsbygder. En del projekt har lyckats, medan andra projekt inte har lyckats lika bra. och andra aktörer har framfört att landsbygdsprogrammet fungerar som en hävarm för att få i gång företagande på landsbygden och att stöden ses som en morot som visar att staten är positiv till en investering på landsbygden. Stöden uppfattas ofta vara små men psykologiskt viktiga eftersom de motiverar folk till att arbeta på med projekt eller nya företag. Exempelvis RAÄ menar att programmet har stor betydelse för sysselsättningen, både inom jordbruket direkt, men också för verksamheter med jordbruket och landskapet som bas. LRF formulerar sin syn på resultaten på följande sätt: Det mesta fungerar bra i landsbygdsprogrammet och det bidrar till att skapa utveckling. Landsbygdsprogrammet gör att den ekonomiska risken blir mindre och att utvecklingen eller investeringen kan gå fortare. Landsbygdsprogrammet leder till tillväxt, sysselsättning och ökad lönsamhet. Företagare kan behöva stöd för att komma i gång med verksamheten. är det så att fler av idéerna antagligen skulle ha genomförts även utan stöd från landsbygdsprogrammet, men det skulle då ha tagit . Landsbygdsprogrammet har skapat mötesplatser och lett till att mycket har hänt på landsbygden.86 menar att EU-stöden är viktiga och ger framtidshopp på landsbygden. menar att landsbygdsprogrammet har varit positivt för landsbygden, landskapet och kulturarvet men anser att mycket mer kan göras. Kommunal87 tror att insatserna har bidragit till att skapa grundläggande förutsättningar för sysselsättning och tillväxt, men har inga konkreta belägg. Som exempel nämns dock att satsningar på hästrelaterade projekt inom axel 3 kan skapa arbete för djur- och hästskötare. bedömer att det från ett allmänt perspektiv antagligen har blivit en mer levande landsbygd där det t.ex. har startats mikroföretag. konstaterar att när fler människor verkar på landsbygden skapas arbetstillfällen inom bl.a. vård, skola och omsorg. menar att landsbygdsprogrammet har haft en väsentlig positiv påverkan på miljön och är ett avgörande styrmedel för att nå flera miljömål. Ersättningen till betesmarker och slåtterängar i landsbygdsprogrammet är t.ex. ofta en förutsättning för animalieproduktion som inkluderar betesdjur, och ett öppet landskap är i sig en viktig faktor för turism. Från nivå har t.ex. näringslivskontor88 betonat att landsbygdsprogrammet har stor betydelse för landsbygden och att alla är nöjda med stödet. näringslivskontor menar att landsbygdsprogram- 86Lantbrukarnas riksförbund (LRF), intervju . 87Kommunal är ett fackförbund med ca 500 000 medlemmar. De flesta medlemmar har kommuner som arbetsgivare. 88Ölands näringslivskontor bildades när näringslivskontoren i och kommuner överfördes till . mets stöd gör att företagen vågar satsa och ibland t.o.m. anställa. Stödet ses som en uppmuntran och ett bevis på att staten tror på företagen och landsbygden. Föreningar och byar kommer i gång och det bedrivs kompetensutveckling. Småkom har framfört att programmet generellt inte har skapat sysselsättning och tillväxt. Småkom menar att det säkert finns något eller några positiva lokala exempel men den samlade bilden är att det finns kritik mot den administrativa bördan och svårigheten att finansiera projekten i väntan på utbetalning av projektmedel. Småkom menar att det är bra med riktade stöd till exempelvis bredband och biogas eftersom det ger konkreta resultat. Kommunerna upplever i allmänhet inte att programmet har lett till hållbara förändringar, utom då man fått stöd till konkreta åtgärder som bredbandsutbyggnad och biogas. menar att insatserna har haft stor betydelse för utvecklingen och framtidstron på landsbygden i . menar att ett resultat är att det har blivit större fokus på landsbygdsföretag i medierna och bland de organisationer som arbetar med företagsutveckling. menar att LRF och har fått mer framträdande roller för utveckling på landsbygden och de har börjat samverka med andra organisationer som arbetar med företagsutveckling i större omfattning. En annan förändring är att fler företag har tagit kontakt med när det gäller utveckling och finansiering. menar att landsbygdsföretag också har fått större tro på sin verksamhets framtid. Svårt att se kvantitativa resultat Uppföljningen visar att det är svårt att se kvantitativa resultat av landsbygdsprogrammets företags- och projektstöd inom axel 3. Flera aktörer menar att landsbygdsprogrammet inte kommer att nå sysselsättningsmålen. betonar att det inte går att utläsa från statistiken om jordbruksföretag som har fått stöd också har anställt personal efter att de har fått utbetalt stödbelopp. efterlyser bättre statistik över hur många och vilken typ av jobb som landsbygdsprogrammet har gett. menar att det borde ha funnits fler mätbara mål uppsatta innan landsbygdsprogrammet inleddes, även om målen är svåra att mäta. menar att man, liksom i halvtidsutvärderingen, har svårt att konkret visa på kvantitativa resultat i form av sysselsättning och tillväxt: Tiden är alldeles för kort för att göra en sådan utvärdering. Exempelvis har våra projektinsatser inom det nya matlandet bidragit till att lyfta fram de svenska livsmedlen till flera målgrupper inom såväl den offentliga som privata sektorn. En insats som vi bedömer kommer att ge förutsättningar för ökad sysselsättning och också ökad tillväxt.89 Coompanion har drivit några nationella projekt och flera regionala projekt. De har inte granskat statistiken på ett sådant sätt att det är möjligt att ange några kvantitativa resultat. 89 , e-brev . En del aktörer har dock kunnat peka på kvantitativa resultat. Som exempel kan nämnas att i län uppger att stöden inom axel 3 har gett mycket resultat för litet pengar. För av stödet till jordbruket uppges insatserna inom axel 3 ha gett dubbelt så stor ökning av sysselsättningen: i stöd uppges ha genererat över 50 arbetstillfällen på två år.90 Stöden uppfattas leda till förändringar på landsbygden Trots svårigheten att se kvantitativa resultat menar dock flertalet intervjuade aktörer att stöden ger resultat, inte minst kvalitativa. menar att stöden från landsbygdsprogrammet har lett till förändringar och hänvisar bl.a. till att halvtidsutvärderingen visar att landsbygdsprogrammet påverkar landsbygden signifikant. menar att landsbygden och landskapet inte hade sett ut som utan landsbygdsprogrammet, särskilt inte när det gäller miljön. menar att landsbygdsprogrammet har skapat positiva projekt och möjligheter till utveckling, men för de minsta aktörerna har det varit besvärligt på grund av administrativa krav och problem med likviditeten. i menar att stöden har gett en mångsidighet på landsbygden och gjort det mer attraktivt att bo där. Företagsstöden har även inneburit att exempelvis nya besökare har kommit till bygden. Projektstöden har bidragit till att bygga upp de sociala nätverken, och bygdens befolkning har kunnat enas kring ett gemensamt mål. i formulerar sin syn på resultaten på följande sätt: Stöden i landsbygdsprogrammet är helt nödvändiga för landsbygden. I norra är stödnivåerna högre än i , vilket kan bidra till att programmet uppfattas som särskilt viktigt i . Vi menar att åtgärderna har varit bra och gett resultat. Om stöden inte hade funnits hade inte alla stora investeringar blivit genomförda. Det hade dessutom varit svårt för företagen att få banklån eftersom bankerna ofta ställer som villkor att företagen ska få stöd från staten. Vi anser att det ger en felaktig bild att bara mäta tillväxt och nya arbetstillfällen. Man måste göra en jämförelse mot hur det skulle ha sett ut om man inte haft några stöd alls en oförändrad tillväxt eller sysselsättning hade kanske varit negativ utan stöden. För många jordbrukare t.ex. är alternativen avveckla eller investera.91 menar att företagare och organisationer i många fall har varit framgångsrika i arbetet med att utveckla landsbygden. Flera aktörer har betonat att det positiva med framför allt projektstöden är att nyttan genom samarbete sprids till förmån för flera. Generellt uppkommer också samhällsnytta i enskilda företagssatsningar. i län menar att stödmedlen fungerar som bränsle i samarbetsprojekt och nyskapade nätverk. Landsbygdsprogrammet hjälper eldsjälar med att samla kraft på landsbygden. De får resurser att genomföra utvecklingsprojekt som 90Länsstyrelsen län, 2011b och e-brev . 91Länsstyrelsen i , intervju och e-brev . annars inte hade kommit till stånd eftersom finansieringen ofta är en kritisk fråga. Coompanion menar att det är för tidigt att dra alltför stora växlar när det gäller frågan om insatserna har bidragit till att skapa grundläggande förutsättningar för sysselsättning och tillväxt. Coompanion betonar att detta är mycket svårt att mäta, men menar att programmet skapar grundläggande förutsättningar i form av en attraktiv landsbygd att bo och leva på. Hela ska leva menar att landsbygdsprogrammet är bra formulerat men att det inte har fungerat som det var tänkt. Organisationen menar att det inte finns något strukturellt tänkande i landsbygdsprogrammet. Programmet borde syfta till att bygga upp en stark lokal ekonomi och att stärka lokala byutvecklingsgrupper. I stället har det blivit en blandning av både små och stora projekt som inte hänger ihop. I realiteten har landsbygdsprogrammet, enligt Hela ska leva, inte fungerat så bra för allmän landsbygdsutveckling.