rfr · GZ0WRFR12 · 2012-05-10 00:00:00 — Riksdagstryckeriet, , 2012 Uppföljning och utvärdering av reformer och satsade resurser ger förutsättningar för välgrundade politiska beslut. utskott har en viktig uppgift att fylla på detta område. har under /12 genomfört en rad aktiviteter som rör uppföljning och utvärdering. I denna skrift publiceras rapporter som har utarbetats inom ramen för detta arbete. De har syftat till att fördjupa utskottets kunskap inom angelägna områden såsom utbildningsvetenskaplig forskning och breddad rekrytering till högskolan. Rapporten om utbildningsvetenskaplig forskning har dessutom gett upphov till en fördjupad studie om hur resultaten av skolforskning når ut i klassrummen, vilken initierades av utskottet. Vidare har utbildningsutskottet gjort en uppföljning av den resultatredovisning som ingår i regeringens budgetproposition 2012 för utskottets ansvarsområde. Syftet har bl.a. varit att tydliggöra målen. En rapport om uppföljningen publicerades i utskottets budgetbetänkanden /12: UbU1 och 2011/12:UbU2. Rapporterna har utarbetats inom av utvärderings- och forskningsfunktionen vid och av utbildningsutskottets kansli. Avsikten med denna skrift är att ge en vidare krets möjlighet att ta del av dessa rapporter. (M) Ordförande i utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering (S) Ledamot i utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering Förstudie Utbildningsvetenskaplig forskning............................................... Metod och disposition ......................................................................... 2 Framväxten av utbildningsvetenskaplig forskning ................................. 3 Finansiering av utbildningsvetenskaplig forskning ................................ Statliga medel till utbildningsvetenskaplig forskning.......................... Medfinansierings- och samverkanskrav ............................................ Fördelning av utbildningsvetenskapliga forskningsresurser vid universitet och högskolor................................................................... Inriktning av den utbildningsvetenskapliga forskningen ................... 4 Hur når forskningen ut i klassrummen?................................................ Aktörer som sprider utbildningsvetenskaplig forskning .................... Mottagarkapacitet i utbildningsverksamheter.................................... Regionala utvecklingscentrum (RUC) och ämnesdidaktiska Utvärderingsfunktion inom utbildningsområdet................................ 5 Internationell utblick kring evidens inom utbildningsområdet ............. Internationell jämförelse , och ....... Överväganden och erfarenheter......................................................... 6 Kvaliteten i utbildningsvetenskaplig forskning .................................... Internationella granskningar av UVK-projekt ................................... Få effektutvärderingar inom pedagogisk forskning ........................... 7 Fortsatta insatser................................................................................... Breddad rekrytering till högskolan ................................................................ Målet är att öka rekryteringen av socialt och etniskt Rekryteringen har breddats ........................................................ Föräldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse ...................................... Högskolornas åtgärder har troligen bidragit till breddad rekrytering, men det är svårt att avgöra effekterna................................... Högskolornas återrapportering har i sig inte föranlett redovisning för av vidtagna åtgärder ........................................................... beslutade att ge utvärderings- och forskningsfunktionen vid i uppdrag att ta fram en förstudie kring utbildningsvetenskaplig forskning som underlag för utskottets ställningstagande om en fördjupad studie inom området. Utskottet önskar en beskrivning över var utbildningsvetenskaplig forskning bedrivs, dess inriktning, organisation och finansiering. Utskottet vill vidare ha belyst vilka mekanismer och kanaler det finns för att föra ut forskningen till den praktiska verksamheten i skolan. Om möjligt ska förstudien även omfatta gjorda bedömningar av hur svensk utbildningsvetenskaplig forskning står sig internationellt. Utöver detta efterlyser utskottet ett underlag om evidens inom utbildningsområdet. En förstudie har gjorts huvudsakligen genom dokumentstudier för att få en översikt av forskning inom det utbildningsvetenskapliga området samt annan relevant forskning. Förstudien baseras på befintliga studier som utförts av , () och offentliga utredningar (se referensförteckning). Dessutom har kompletterande sökningar gjorts på internet och olika databaser. Enstaka kontakter med VR har tagits. Därutöver har inga intervjuer gjorts, vare sig för faktainsamling eller för kvalitetsgranskning. Förstudien inleds i kapitel 2 med en beskrivning av framväxten av området samt organisation. I kapitel 3 redovisas finansiering och fördelning av forskningsresurser. Kapitel 4 redovisar ett underlag om hur kunskapen når ut. Kapitel 5 ger en överblick av evidens inom utbildningsområdet och en presentation av organisationer i , och med uppdrag att förmedla kunskap på utbildningsområdet från forskningen till beslutsfattare och praxisfält. I kapitel 6 finns en redovisning av underlag om kvalitet i forskningen. Före bilagan finns en förteckning över referenslitteratur och andra källor. Bilagan innehåller exempel på hur utbildningsvetenskaplig forskning kan kategoriseras. 2 Framväxten av utbildningsvetenskaplig forskning Begreppet utbildningsvetenskap är relativt nytt. lärarutbildningsutredning användes begreppet utbildningsvetenskap som en samlingsterm för forskning av relevans för lärarutbildningen. (97) föreslog att utbildningsvetenskap skulle inrättas som ett nytt vetenskapsområde, och termen sägs därmed ha myntats i kommitténs betänkande från 1999.1 Enligt 97 hade forskningsanknytning och forskning på lärarutbildningens område begränsats av att institutioner med ansvar för lärarutbildningen delvis stått utanför de fasta forskningsresurser som varit knutna till fakulteter, som forskningen på lärarutbildningens område missgynnats av att vara spridd på olika fakulteter. Kommittén ansåg att den forskarutbildning som bedrivits inte i tillfredsställande omfattning varit tillgänglig för studenter från lärarutbildningarna och inte heller inriktats mot frågor och områden av vikt för lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Kommittén bedömde att genom ett eget vetenskapsområde skulle det bli möjligt att avsätta särskilda forskningsresurser för att utveckla den vetenskapliga basen för lärarutbildningarna.2 I regeringens beredning av frågan betonades, precis som i 97, behovet av en förstärkt forskningsanknytning av lärarutbildningen. Regeringen var däremot inte beredd att stödja förslaget om att utbildningsvetenskap skulle inrättas som ett eget vetenskapsområde. Ställningstagandet motiverades delvis utifrån den kritiska remissopinion som följde 97. Flertalet av de mindre högskolorna var positiva och valde att tillstyrka förslaget, men flera av de större och äldre universiteten, såsom , , , och , valde att avstyrka förslaget med motiveringen att det är långt ifrån givet att ett särskilt vetenskapsområde skulle leda till den vidgning av forskningen som kommittén eftersträvar samt att risken är uppenbar att traditionella gränser mellan vad som hör till lärarutbildningens kärna och vad som inte hör dit förstärks.3 Även andra remissinstanser som och ett par mindre universitet och högskolor valde att avstyrka förslaget. Regeringen valde i stället att inrätta en kommitté inom ramen för VR. Tanken var att utbildningsvetenskapen med ett tydligt stöd skulle kunna utvecklas till ett starkt forskningsområde och att kommittén , när forskningen av egen kraft kunde hävda sig 2SOU 1999:63 s. 277. 1999/2000:109 s. 35. gentemot annan forskning, skulle avvecklas och dess verksamhet integreras inom VR:s eller annan forskningsfinansiärs struktur.4 inrättades () med uppdrag att främja utvecklingen av utbildningsvetenskaplig forskning och forskarutbildning i nära anslutning till lärarutbildningen och med direkt relevans för lärarnas yrkesutövning.5 En arbetsgrupp som tillsatts av VR föreslog att UVK skulle bestå av elva ledamöter, sju forskare och fyra övriga, varav en ordförande samt en representant för . De fyra övriga skulle, i likhet med huvudsekreteraren, utses direkt av VR. Sedermera beslutades att tre av de övriga ledamöterna skulle utses efter förslag från FAS, Formas och , vilket bl.a. resulterade i att arbetsgruppens förslag om en representant för i kommittén inte blev verklighet. VR:s generaldirektör ansåg att utbildningsvetenskap borde ses ur ett bredare perspektiv än enbart skolans och lärarutbildningens och framhöll att VR är ett forskningsråd för grundforskning, inte sektorsforskning.6 Dagens utbildningsvetenskapliga kommitté består av elva ledamöter. Styrelsen för VR utser ordförande och sju av ledamöterna. Tre av ledamöterna är nominerade av FAS, Formas och . fick uppdraget, som särskild utredare, att utvärdera hur systemet ditintills påverkat det utbildningsvetenskapliga forskningsområdet. Han konstaterade att verksamhetstiden för kommittén (20012004) var alltför kort för att någon slutsats angående dess effekter på forskningskvaliteten inom området utbildningsvetenskap skulle kunna dras. Haikola menade att flertalet projekt i sina frågeställningar explicit utgick från skolrelaterade problem, vilket skulle tyda på att de åtminstone i den problemformulerande delen uppfyllde det av regeringen uppsatta relevanskravet. Trots detta var det, enligt Haikola, omöjligt att avgöra om forskningen för den skull haft direkt relevans för lärarnas yrkesutövning om ingen bedömning från användarna hade gjorts, i och med att man varken kände till projektens genomförande eller resultat.7 Haikola föreslog att UVK skulle inrättas som ett fjärde ämnesråd.8 Detta förslag stöddes senare även av (ledd av 2008). Forskarna ska vara verksamma inom det utbildningsvetenskapliga fältet. Bland dessa finns företrädare för olika vetenskapliga inriktningar och de är nominerade av forskarsamhället. Ordförande i utbildningsvetenskapliga kommittén är . Kommittén har en huvudsekreterare () med hög vetenskaplig kompetens och som har vetenskapligt ansvar för kommitténs verksamhet och ingår i VR:s strategiska ledningsgrupp. Tillsammans med ordföranden leder hon kommitténs arbete. 1999/2000:135 s. 42. 6SOU 2005:31 s. 1920. fortsätter utbildningsvetenskapliga kommittén att sträva efter att den ska permanentas och ges samma grundförutsättningar som ämnesråden inom VR samt att ett särskilt långsiktigt, konkurrensutsatt anslag inrättas för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom utbildningsvetenskap, i anslutning till lärarutbildningarna. I och med att medfinansierings- och samverkanskravet togs bort 2011 närmar sig UVK nu den ställning som ämnesråden har. En viktig skillnad kvarstår dock, nämligen att UVK inte har elektorsval. 3 Finansiering av utbildningsvetenskaplig forskning Statliga medel till utbildningsvetenskaplig forskning Sedan UVK bildades har anslaget till utbildningsvetenskaplig forskning ökat kontinuerligt från ca 2001 till strax 2011.9 Medlen utgör fortfarande en begränsad del av VR:s totala forskningsmedel. Av tabell 1 framgår anslagen till utbildningsvetenskaplig forskning från UVK:s tillkomst fram till . Till detta kommer finansiering från RJ och FAS samt medel från lärosätenas basanslag för forskning. Ett antal årsredovisningar för olika universitet har studerats för att identifiera omfattningen av fakultetsresurser och kontakter har tagits med som är statistikansvarig myndighet för forskningssidan. Det har dessvärre inte gått att få en samlad bild av den totala omfattningen av utbildningsvetenskaplig forskning. Däremot har flera universitet och högskolor angett området forskning om utbildning och lärande som ett av de viktigaste områdena i de egna forskningsstrategierna.10 UVK är den klart dominerande finansiären och övriga finansiärer bedöms tillföra resurser motsvarande . utgjorde anslagen till UVK av VR:s samlade forskningsmedel. 10SOU 2008:109 s. 384. TABELL 1 TILLDELADE ANSLAG FÖR VR: Källa: för VR 20012011. I VR:s inventering av utbildningsvetenskaplig forskning över 20052010 finns en redovisning av finansiering utifrån avsändare. Här anges FAS och RJ:s andel uppgå till av finansieringen. TABELL 2 DE STÖRSTA FINANSIÄRERNA AV UTBILDNINGSVETENSKAPLIG (0,5) (0,5) har ett medfinansieringskrav gällt för UVK:s projekt. Av regleringsbrevet framgick att deltagande lärosäten tillsammans ska avsätta egna resurser motsvarande en tredjedel av de medel som tilldelas av UVK. Medfinansieringen kan inkludera befintlig forskning om denna kan kopplas till utbildningsvetenskapliga projekt. Skälet har varit att på detta sätt ska lärosätet visa att ansökan är prioriterad som medfinansieringen bidrar till ett engagemang för att öka forskningsbasen för lärarutbildningen. Det är dock oklart hur väl lärosätena svarat mot medfinansieringskravet. Siffror visar att medfinansieringen varierat kraftigt mellan lärosäten, men då principerna för redovisningen skiljer sig åt anser bl.a. , VR, att siffrorna saknar informationsvärde.11 Såväl som Haikola föreslog att medfinansieringskravet för UVK skulle upphöra. 11 (2011), s. 46. Utöver medfinansieringskravet fanns regleringsbrev även ett samverkanskrav, vilket innebar att lärosäten skulle samverka inom projekt för att anslag skulle utdelas. Ett argument för samverkanskravet var att stödja forskningen vid högskolor som tidigare saknat utbildningsvetenskaplig forskning. Genom den basfinansiering för forskning som finns för lärosätena finns förutsättningar, menar regeringen, att såväl koppla forskningsresurser till utbildningen som att avsätta resurser för tydliga forskningsprofiler. Regeringen framhåller betydelsen av samverkan mellan forskare vid olika lärosäten, men bedömer att detta avgörs bäst av forskarna själva. regleringsbrev för VR är både medfinansierings- och samverkanskravet borttaget. Fördelning av utbildningsvetenskapliga forskningsresurser vid universitet och högskolor Forskning om skolan sker inom en rad olika discipliner och är både omfattande och komplex. Huvudsakligen finns den utbildningsvetenskapliga forskningen inom de humanvetenskapliga och utbildningsvetenskapliga vetenskapsområdena. Det finns även till viss del inom de medicinska och teknisknaturvetenskapliga vetenskapsområdena. har låtit inventera utbildningsvetenskaplig forskning vid universitet och högskolor 2010. I den studien har en relativt bred definition av utbildningsvetenskaplig forskning använts, nämligen forskning om bildning, utbildning, undervisning, fostran och lärande. För att få en systematisk bild av den utbildningsvetenskapliga forskningen enligt definitionen ovan har man utgått från uppgifter om de bidrag som beviljats av de tre dominerande forskningsfinansiärerna , och för arbetslivsforskning och socialvetenskap under 20052010. Översikt av externt finansierad forskning I tabellerna nedan redovisas den externt finansierade forskningen efter bidragsform. De samlade bidragen för 20052010 uppgick till . Projektbidrag utgör den i särklass vanligaste bidragsformen. TABELL 3 EXTERNT FINANSIERAD FORSKNING EFTER BIDRAGSFORM 20052010 dominerar utbildningsvetenskaplig forskning vad gäller volym. Dessa är , , och . Tabellen nedan visar fördelningen av bidrag mellan lärosäten. De äldre universiteten får mest externa medel för utbildningsvetenskaplig forskning. Bland dessa innehar och flest bidrag och och lägst antal. I kategorin nyare universitet framträder som mest lyckosamt i konkurrensen. TABELL 4 FÖRDELNING AV EXTERNA MEDEL MELLAN LÄROSÄTEN Utbildningsvetenskaplig forskning finns vid samtliga fakulteter, med undantag för den farmaceutiska. Den ämnesmässiga fördelningen av forskningen domineras av samhällsvetenskapliga ämnen: pedagogik och didaktik, följt av sociologi, humaniora/religionsvetenskap, språk och historia. TABELL 5 ÄMNESMÄSSIG FÖRDELNING Större kluster av utbildningsvetenskaplig forskning Universiteten är fria att organisera forskningen och att inrätta en särskild utbildningsvetenskaplig fakultet eller att integrera den i övriga fakulteter. har identifierat olika större utbildningsvetenskapliga kluster som antingen har eller inte har en egen fakultet. Figuren nedan visar bl.a. att utbildningsvetenskapliga fakulteten i är mycket stark, medan 12 Fackhögskolor, högskolor, forskningsinstitut. saknar motsvarande fakultet och i stället har sin tyngdpunkt inom den samhällsvetenskapliga fakulteten. Vidare framgår att såväl som uppvisar en spridning mellan en rad olika fakulteter och områden, medan fördelar sina miljöer relativt jämnt mellan den samhällsvetenskapliga och en humanistiska fakulteten. FIGUR 1 KLASSIFICERING AV STÖRRE UTBILDNINGSVETENSKAPLIGA FORSK- NINGSMILJÖER ELLER KLUSTER VID DE STORA UNIVERSITETEN. Utb fak 165 milj Hum-Konst 27 milj 13 milj Utb fak 87 milj 50 milj Hum 12 milj 25 milj 26 milj UmU-Nat 13 milj Hum-Språk 70 milj Nat. 59 milj Hum 57 milj Fil-Öv 51 milj Fil-Utb-IBL 32 milj Tek-Nat 17 milj Inriktning av den utbildningsvetenskapliga forskningen Det finns flera sätt att kategorisera utbildningsvetenskaplig forskning. Den klassificering som UVK använder är uppdelad i åtta kategorier. Nedan beskrivs kategorierna samt ges exempel på pågående forskningsprojekt i varje kategori. 1.Utbildningshistoria: Forskning inriktad på att beskriva och analysera t.ex. ämnesutvecklingen inom olika utbildningssystem. Ett exempel på forskning inom detta område är projektet och den publika vetenskapen 19452000, vilket behandlar oron över det minskade intresset för natur- och teknikvetenskapliga ämnen, vilken anses ha bidragit till att skapa en kris- och rekryteringsdiskurs.13 13 Forskning pågår 2011 utbildningshistoria. 2.Utbildningssystem: Forskning om betygs- och urvalssystem, läroplansteori, styrning och ledning, utbildningsekonomi, utbildningspolitik/policy och liknande. I projektet av skolval studeras effekter av skolval både mellan kommunala skolor och mellan kommunala skolor och friskolor.14 3.Värdefrågor: Forskning om demokrati, etik- och moralfrågor, frågor inom pedagogisk filosofi och liknande. Inom detta område pågår projektet enhetsspråk? Nation, ekonomi och mångkultur i dagens svenska skola. I studien undersöks hur skolledare och kommunpolitiker tolkar samhälleliga språkplaneringsprinciper, och hur de mot bakgrund av detta förhåller sig till användningen av svenska och andra språk i den kommunala skolans vardag.15 4.Individens lärande: Forskning om kunskapsutveckling, IKT, frågor inom pedagogisk psykologi och utvecklingspsykologi med fokus på individen och liknande. I projektet, Nyanlända och lärande en tvärvetenskaplig studie om nyanlända elevers lärandevillkor i den svenska skolan, kartläggs, beskrivs, analyseras och diskuteras hur mottagandet av nyanlända elever är upplagt, hur det fungerar i praktiken och med vilka resultat. Projektet av ett familjestödsprogram för att utveckla barns ordförråd och senare läs- och skrivförmåga syftar till att studera hur ett pro- gram för att påverka språkliga interaktionsmönster i familjen inverkar på barnets språkutveckling och senare läs- och skrivutveckling.16 5.Grupprocesser: Forskning om kunskapsutveckling, IKT, frågor inom pedagogisk psykologi, utvecklingspsykologi och sociologiska studier med fokus på gruppen och liknande. UVK bidrar med anslag till bl.a. projektet socialt projekt. Projektet motiveras utifrån be- hovet av större fokus på grupprocesser inom mobbingforskning vilken anses ha varit för inriktad mot individfaktorer tidigare.17 6.Didaktik: Forskning med inriktning på både allmänna och ämnesspecifika didaktiska frågeställningar, även inom specialpedagogik. High Level-Proficiency in Second Language Use studeras vilka omständigheter som underlättar respektive förhindrar människor att nå upp till en nivå i ett andraspråk som i princip är jämförbar med kunskapsnivån hos en person med språket som modersmål.18 I projektet för elever med förmåga och fallenhet för matematik i en skola för alla studeras elever med matematisk förmåga för att bl.a. undersöka vilket stöd dessa erbjuds. 7.Professioner: Forskning om lärares arbete och yrkesidentitet, lärarutbildning, skolledares arbete, karriärval och vägledning och liknande. I studien Jag brukar göra på mitt sätt: om relationen mellan frihet, styrning och kvalité i bedömning av examensarbeten på högskolan med lärarut- 15Forskning pågår 2011 värdefrågor. 17Forskning pågår 2011 grupprocesser. 18http:///~AAA/Aim%20and%20rationale.htm. bildningen vid som exempel, undersöks hur examinatorer vid lärarutbildningen argumenterar för sina betyg.19 8.Effektstudier: Forskning om reformers effekter, produktivitet, effektivitet och liknande. Projektet som marknad analyserar framväxten av en gymnasiemarknad och dess genomslag i kommuner och gymnasieskolors verksamhet. Bland annat dras slutsatsen att marknadssituationen påverkar majoriteten av skolorna eftersom nästan alla är konkurrensutsatta av skolor i eller utanför kommunen.20 Spelinterventioner i förskolan för att befrämja utveckling av grundläggande numeriska färdigheter och tidig aritmetisk utveckling, ämnar ta reda på hur olika typer av didaktiska metoder i förskolan kan främja barns utveckling i grundläggande numeriska färdigheter/förmågor och tidiga aritmetiska utveckling.21 Fördelning av anslag mellan olika kategorier I tabellen nedan visas fördelningen av anslag mellan olika kategorier samt mellan de största lärosätena. visar en stor bredd precis som . TABELL 6 ANTAL ANSLAG PER KATEGORI OCH LÄROSÄTE Praxisnära forskning som inriktning? En aspekt UVK ska beakta är forskningens möjlighet att belysa aktuella och grundläggande frågor i den pedagogiska praktiken och lärares yrkesutövning. Enligt instruktionen till VR ska besluta om fördelning av medel till forskning om utbildning på forskarnivå med relevans för skolans och förskolans utveckling. Forskningen ska ha kopplingar till behoven inom utbildningarna för blivande lärare och förskollärare. I framväxten av utbildningsvetenskapen har fokus på forskning i anslutning till de professionella verksamheterna, s.k. praxisnära forskning, varit ständigt aktuell. I Haikolas uppföljning av UVK 2005 sägs att UVK inte själv lyckats skilja ut praxisnära forskning från övriga projekt, vilket skulle tyda på att begreppet praxisnära inte fyller någon funktion som beteckning på en 19Forskning pågår 2011 professioner. 20http:///franvetenskapsradet/kalendarium/konferenswebbplatser/resultatdialog/medverkandeprojekt/medverkandeprojekt2011/gymnasietsommarknad.4.e01f6fe12e29bb8aa180003978.html. 21Forskning pågår 2011 effektstudier. forskningsinriktning.22 Begreppet praxisnära grundforskning förefaller vid första påseende vara en självmotsägelse och att definitionen ovan tycks beskriva sektorsforskning (även om man kallar det grundforskning).23 Vid en sökning i VR:s projektdatabas på ordet praxisnära går att finna ett tiotal projekt varav två sorteras under ämnesområdet praxisnära forskning och de övriga åtta under utbildningsvetenskap generellt. Ordet klassrumsnära gav däremot ingen träff medan praktiknära endast gav en träff. påpekar i sin studie att det kan finnas en inbyggd spänning mellan relevans kontra kvalitet. I sin analys av tidigare utvärderingar konstaterar hon att vedertagna vetenskapliga kvalitetskriterier ända från UVK:s start har kommit att ställas mot relevanskriterier relativt skolans och lärarutbildningens behov av forskningsanknytning och kunskapsutveckling.24 Sammanfattningsvis synes önskemålet om att särskilja praxisnära forskning som svårt att möta. 4 Hur når forskningen ut i klassrummen?25