urf · GZA5URF1 · 2012-01-01 00:00:00 — Svaren kunde alltså preciseras med avseende på om det avsåg i stort, förhållanden inom det egna partiet, mellan partierna, kammaren, utskotten etc. Överlag en positiv bild Svaren gav överlag en positiv bild, även om det också framkom mer kritiska synpunkter. Några positiva svar, företrädesvis från män och kvinnor i allianspartierna löd: Jag känner mig väldigt jämställd i , och det vill jag gärna framhålla utåt. Jag känner inte igen den bild som förmedlades av partikamrater innan jag kom in i om att det skulle vara hierarkiskt och partiet mansdominerat. Jag hålls inte emot som person därför att jag är kvinna (). De formella strukturerna tillåts inte vara ojämlika. Det finns strukturer och riktlinjer på plats. Du kan inte göra en formell orättvisa mot något kön här i . Det skulle inte gå (AK). Man beaktar jämställdhetsaspekterna i det interna partiarbetet vid tillsättningar och nomineringar. Det talas öppet om det, även om det inte står högst på dagordningen. Sättet man organiserar arbetet på underlättar betydligt (AK). Det är relativt bra. Man reflekterar inte över om män och kvinnor finns på olika positioner. Både män och kvinnor är ordförande i utskotten. Detsamma gäller tjänstemännen. Man tänker inte på vilket kön det är, det är inget man reflekterar över. Det är plus minus noll (AM). från ledamotssynpunkt finns det inte något systematiskt gynnande eller missgynnande i fråga om inflytande så att det skulle vara mer fördelaktigt att tillhöra det ena könet för att få inflytande eller poster i riksdagsgruppen eller utskott (AM). Det är bra överlag, en god stämning mellan både politiker och tjänstemän. Det gäller partiet, hela alliansgruppen och det gäller i kammaren, foajén och kaféet. Atmosfären är positiv. I de utskott jag har verkat har det också fungerat bra. Kvinnorna deltar på lika villkor. Om partierna gör bra ifrån sig kommer det att vara kvinnor i toppen om (AM). I mitt parti är det jämnt och det fungerar väl. Kvinnorna har tunga uppgifter. Det utskott jag verkar i är traditionellt en mansbastion, men där finns flera starka och duktiga kvinnor (AM). Även ledamöter i de rödgröna partierna var överlag positiva. är väldigt jämställd. Jag skäms inte för att företräda i detta avseende. Till skolklasser brukar jag säga att detta är ett av de mest 5 HUR STÅR DET TILL MED JÄMSTÄLLDHETEN I ? jämställda parlamenten i världen, sett till perspektivet manliga och kvinnliga ledamöter. Man försöker föregå med gott exempel. Det är en känsla av att vi är väldigt jämställda, man känner det utan att veta. Jag känner en stolthet när jag träder in i parlamentet , en positiv känsla även i ett jämställdhetsperspektiv. Jag går inte omkring och mår dåligt (RGM). Det går inte att tänka sig att kvinnor skulle bli nedpetade i utskott eller kammare just för att de är kvinnor (RGM). Jag kan inte uppleva att det skulle vara något negativt med jämställdheten här. Här är man medveten och man har ett systematiskt arbete i frågan. Det gäller både i som institution, och i partierna (RGM). särskilt i jämförelse med äldre tider Ett vanligt sätt att uttrycka sin positiva inställning på var genom jämförelser, såväl historiskt som med andra sammanhang, främst politiska. Av naturliga skäl var det vanligare att ledamöter med i gjorde jämförelser bakåt i tiden. går det åt rätt håll. 2010 har kommit längre än 2005, och då var vi ändå anständiga (AM). Jag kan överblicka . Det har faktiskt blivit bättre, och konstigt vore det annars. kunde en kvinna bli behandlad som mindre vetande. Vi är både mer jämlika och mer jämställda nu (RGK). En annan kvinna med flera valperioder bakom sig sade: Det blir stadigt bättre och bättre. Det är fler kvinnliga ledare, även om finansutskottet är mansdominerat. Med en kvinna som partiledare är det självklart att man talar om detta (RGK). En manlig ledamot framförde att stämningen blivit mycket bättre nu och att han inte uppfattat några signaler inom bloggvärlden eller någon annanstans om att det skulle finnas några problem med jämställdheten i (). och i jämförelse med omvärlden Jämförelser med kommunpolitiken återkom i flera intervjuer, i vissa fall även med ett tidsperspektiv. Jämför man med och med de kommunala bolagen är det bättre i (). Det har hänt mycket sedan jag började engagera mig i kommunpolitiken , det är ett stort fall framåt (AK). Det är möjligt att det fortfarande finns manliga strukturer, men det är inte som i kommunerna (AK). I kommunpolitiken drar sig kvinnorna tillbaka på ett annat sätt, de tar inte för sig utan tänker att det alltid finns någon annan som gör det. Jag har ingen känsla av detta i , i varje fall inte som ett generellt problem. I är alla 349 ledamöter jämställda ledamöter på ett annat sätt, även om somliga har presidieplatser eller sitter i gruppstyrelsen (RGM). Det förekom även jämförelser med arbetslivet. I mitt yrkesliv har jag befunnit mig i en mansdominerad miljö som man måste lära sig att hantera. En sådan hög grad av anpassning behövs inte i , även om man alltid 5 HUR STÅR DET TILL MED JÄMSTÄLLDHETEN I ? måste anpassa språket efter den situation som råder (AK). Som arbetsplats är relativt jämställd jämfört med många andra (RGK). Referenser till utlandet förekom också. Alltså, jag tror det är bra. Jag möter absolut ingenting i mitt dagliga arbete som gör att jag känner mig diskriminerad på grund av kön, förutom möjligen vid utrikes resor (AK). men det finns tecken på att det inte råder full jämställdhet Även bland ledamöter med en i huvudsak positiv bild återkom vissa saker som man såg som tecken på att inte full jämställdhet råder. Ett sådant exempel var fördelningen av utskottens presidieposter. Det helt manliga utskottspresidiet i mitt utskott kan ses som ett tecken på att full jämställdhet inte råder (RGM). De poster som värderas högre innehas av män, t.ex. ordförande i finansutskottet (RGK). Männen har fortfarande de tunga utskotten. Om kvinnor blir ordförande är det i de mjuka utskotten, eller så blir de viceordförande. Det sitter i tapeterna (RGK). Ett annat exempel var gruppledarkretsen. Traditionella könsmönster finns kvar när det gäller att välja gruppledare (). och det kan se olika ut i olika utskott I intervjuerna framhölls även skillnader mellan olika utskott. Män i övre medelåldern med en grabbig attityd dominerar x-utskottet, vilket gjorde mig förvånad. Det tog sig uttryck i sexistiska skämt t.ex. i samband med utskottsresor. Det är män från ett visst parti och de har en allmän jargong som är riktad mot kvinnor. Sådant förekommer inte alls i y-utskottet. Jag har kopplat ihop det med verksamhetsområdena. sysslar med typiskt manliga områden, medan y-utskottet har hand om s.k. kvinnliga områden. Det kan även handla om hur länge man suttit i utskottet. Man liksom mals in i en kultur, och det blir olika kulturer i olika utskott. Det har också samband med hur kanslierna arbetar. Detta kan vara svårt att förändra, även om det skulle komma en ny ordförande (). Det förekom att ledamöter som kommenterade olika utskott också betonade ordförandens betydelse för jämställdheten och för stämningen i stort i utskottet. Båda de utskott som jag har verkat i fungerar bra, männen har inte försökt ta överhanden, och det beror mycket på ordförandeskapet (AM). och det kan till och med vara så att kvinnor börjat dominera En manlig ledamot menade att medan det finns jämställdhet för kvinnor, finns det också en part som känner sig mindre jämställd. Män börjar alltså åsidosättas på olika sätt (AM). och kanske är det inte bristen på jämställdhet som är problemet Det gjordes också jämförelser med inslaget av personer med utländsk bakgrund respektive personer med funktionshinder. 5 HUR STÅR DET TILL MED JÄMSTÄLLDHETEN I ? och kvinnor med svensk bakgrund utan några större funktionsnedsättningar (AM). Men det fanns även mer kritiska röster Det framkom även mer kritiska hållningar i svaren på den öppna frågan om jämställdheten i . Relativt sett är det bra, vilket man också kan säga om de övriga nordiska länderna. Men det räcker ju inte med representation, även om det helt klart påverkar. Det behövs också att man ser kvinnor i ledande roller som utskottsordförande. Även regeringens sammansättning är viktig. Det är inte så att man inte lyssnar på kvinnor, men det finns strukturer som påverkas av det omgivande samhället. Jag upplever att det finns en informell makt, att vissa poster värderas högre och ofta innehas av män, som t.ex. posten som ordförande i finansutskottet. Och jag upplever att det är finansministern som har den största makten i regeringen, t.o.m. mer än statsministern. Det är både bokstavligt och bildligt. Så mycket handlar ju om att fördela anslag. Det finns också nätverk. Ett annat exempel är att man väljer bort det som handlar om jämställdhet, de frågorna står inte högst på dagordningen (RGK). En ledamot ansåg att som institution är skapad av män och att mannen är och att det märks mycket mer än vad man skulle kunna tro. Det märks bl.a. på hur man lägger ärendena i kammaren. Helt plötsligt kan man ändra tider och sådant (RGK). Samma ledamot menade även att fackföreningsrörelsen kommit längre med jämställdhetsarbetet än . Som framgår av texten ovan gav svaren överlag en positiv bild av jämställdheten i , även om det också framkom mer kritiska synpunkter. Vi kan möjligen notera en något mer positiv inställning bland de manliga ledamöterna. Det är företrädesvis män som spontant nästan hyllar för den goda jämställdhet som uppnåtts. Vi anser dock inte att några slutsatser kan dras om könsskillnader i detta avseende. Även de intervjuade kvinnorna är överlag positiva i sina omdömen, i synnerhet kvinnorna i allianspartierna. De kritiska åsikterna kommer främst från (kvinnliga) ledamöter som suttit i . Det gäller t.ex. gäller fördelningen av presidieposter och går ut på att männen fortfarande dominerar på de verkligt tunga posterna, Motsvarande synpunkter kom fram studie. Vi kan här hänvisa till en annan studie som gjorts inom ramen för jämställdhetsarbete, som gäller utskottens presidier . Den visar att mansdominansen i utskottspresidierna varit mycket påtaglig och att männen kontinuerligt innehaft en något större andel av presidieposterna än som svarat mot deras andel i totalt. Det har dock varit skillnader mellan utskotten. Till utskott med kraftig dominans av män i presidierna hör bl.a. 5 HUR STÅR DET TILL MED JÄMSTÄLLDHETEN I ? finansutskottet, dvs. det utskott som framför allt nämns i detta sammanhang i intervjuerna. Endast ett utskott justitieutskottet har haft presidier som dominerats av kvinnor. Att ett utskott varit kraftigt mansdominerat utesluter givetvis inte att utskottet kan ha haft ett kvinnodominerat presidium. Det gäller t.ex. just för finansutskottet som under större delen av valperioden 19881991 hade två kvinnor i sitt presidium. när intervjuerna gjordes hade nästan hälften av utskotten kvinnlig ordförande. I skrivande stund () kan vi dock konstatera att andelen kvinnor i presidierna har sjunkit såväl i absoluta tal som i förhållande till deras andel av ledamöterna totalt; sex av femton utskott har en kvinna som ordförande och tre en kvinna som viceordförande. Det innebär att kvinnor innehar av presidieposterna som de utgör (156 av 349) av ledamöter. Men finansutskottet leds av en kvinnlig ordförande. Frågor om förutsättningar och hinder för jämställdhet och om förekomsten av kränkningar tas upp senare i rapporten. 6 Vad ger makt och inflytande i och vad kan bli hinder? Spontant, vilka hinder finns det för att få inflytande i ? På samma sätt som vid intervjustudie fick respondenterna i denna studie reflektera över vad som ger makt och inflytande i . Den första frågan på detta tema handlade om vilka egenskaper och färdigheter som generellt sett är viktiga för att få makt och inflytande i . Frågan ställdes som en öppen fråga där respondenterna gavs möjlighet att formulera sig fritt. På motsvarande sätt fick respondenterna reflektera kring vad som tvärtom kan bli ett hinder, formellt eller informellt, för att få makt och inflytande i . Även denna fråga ställdes öppet och respondenterna gavs möjlighet att formulera sig fritt. I den förra studien ställdes frågorna i tanken att just detta att vara kvinna i skulle kunna påverka förutsättningarna för att fullgöra riksdagsuppdraget. En bakomliggande diskussion var ju att kvinnorna generellt sett skulle ha svårare att göra sig gällande. Det var dock ingen som den gången framförde att just könstillhörigheten skulle ha betydelse. I stället framhölls könsneutrala faktorer formellt sett könsneutrala som viktiga: Främst nämndes betydelsen av vara kunnig och kompetent, men också att ha kommunikationsförmåga, kontakter och förankring. Man framhöll också betydelsen av att ingå i nätverk, att ha förmåga till anpassning och att visa partilojalitet. De sistnämnda faktorerna ansågs dock inte helt oproblematiska. Som en klart negativ faktor nämndes den s.k. anciennitets- eller senioritetsprincipen, dvs. att fler år i skulle ge företräde till viktiga poster på bekostnad av faktorer som kunskap och kompetens. Att det inte ansågs råda full jämställdhet i bemärkelsen att kvinnors och mäns villkor är helt lika kom fram i andra resonemang. Kunnighet och kompetens kommer först Även i denna intervjuomgång nämnde flertalet i första hand kunnighet och kompetens. Några exempel på sådana svar var: Att vara kunnig är en förutsättning. Du kan inte vara okunnig för att komma fram. Det går inte, det är en förutsättning (AK). Kunnighet och kompetens och att vara påläst är självklart viktigt (RGK). Någon framförde dock att man inte tar till vara den kompetens som finns: Man kan hamna i ett utskott som man inte har en aning om. Min känsla är att det finns ett kunskapsförakt (AK). Någon ville gradera svaret beroende på sammanhanget, t.ex. om det gällde riksdagsarbetet som sådant eller arbetet i utskotten, kammaren eller partigruppen. Det är värt att notera att svaren drar åt olika håll. Nja, i utskotten gäller det mer att fastställa positionerna. Men i riksdagsdebatten, där har man en viss makt och ett visst övertag om man har kunskap och kompetens, och även kommunikationsmässigt. I utskotten där manifesterar man i stort sett 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? bara partiernas ståndpunkter (AM). Kunnighet och kompetens är jätteviktigt. Men det kommer bara till uttryck i utskottsarbetet. Det är ju våra företrädare som är gruppledare som tar med sig dessa högre upp i hierarkierna (RGK). men även kommunikationsförmåga, kontakter och nätverk Kommunikationsförmåga, kontakter och nätverk ansågs också viktigt. Det är klart att för att kunna få makt och inflytande, för att få ut sina idéer och för att någon ska lyssna på ens idéer så är kommunikationsförmåga viktigt. Det ena går in i det andra (RGK). Det är generellt viktigt med kontakter och förmåga att skapa nätverk, och det gäller inte mitt parti specifikt (AM). Nätverken är viktiga, både de formella och informella, och både inom och utanför huset. Det kan vara allt från fackförbund till grupper av företagsledare. Man ska ha allianskamrater, vänner inom partiet och osynliga kompisnätverk (AM). men nätverken är inte oproblematiska Nätverk och grupperingar ansågs viktiga, men inte helt oproblematiska. Den makt och det inflytande du har som ledamot beror på vilka som styr partiet och om man tillhör det gäng som är inne eller ute (RGK). Ju närmare partiledaren du kommer, desto mer tillhör du innegänget (RGK). Att komma med i de här innegängen är inte oviktigt, det kan ha en oproportionerligt stor betydelse. Är man med där och bygger upp sitt kontaktnät, så kan man utnyttja det vid nomineringar. Om du nominerar den och den så kan jag få en stödnominering där (RGM). En kvinnlig ledamot utvecklade sina tankar om betydelsen av att ingå i en grupp på följande sätt: Om man inte ingår i en grupp är det inte någon som lyfter fram en. Man måste ingå i grupper där det finns andra personer som har positioner. Att skapa och ingå i nätverk blir mer och mer betydelsefullt, det ser man också i andra organisationer. Det ligger dock en viss fara i detta. Består gruppen av män som är ledare finns ju risken att de bara ser andra män framför sig. Män har nog bättre träning i att skapa nätverk. Man måste tänka ett varv till, se till vilka egenskaper som måste lyftas fram. Om syftet inte är att utesluta är det positivt. Och det finns många nätverk i , både formella och informella (RGK). Gott självförtroende och samspelet med makt och inflytande Gott självförtroende sågs som nödvändigt av många, men gav i flera fall upphov till reflektioner om vad som ligger i begreppet och på vilket sätt det samspelar med makt och inflytande. En ledamot utvecklade detta samband på följande sätt. Gott självförtroende hör ihop med inflytande och makt. En person som utstrålar gott självförtroende blir trodd, människor tror på vad han eller hon säger, personen får pondus. Detta gäller såväl utåt som inåt i partigruppen. kan det dra åt självgodhet. Det manliga självförtroendet kan 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? ge sken av pondus. Kvinnor är mer resonerande och talar i termer av för- och nackdelar (RGM). Denne ledamot exemplifierade med och och ansåg att den förre är mån om att utstråla pondus och angriper därför att hon inte vågar uttala sig säkert om vissa saker. Ledamoten såg detta som ett tecken på att politiken inte är jämställd, men tillade att det möjligen blir ett trendbrott när yngre män kommer in. Han såg detta som ett jämställdhetsproblem även inom det egna partiet. Det är fler män som uttalar sig och som inte är lyssnande. Det är en fråga om uppfostran, som det är svårt att snabbt ändra på. Han framförde också att en spelad självsäkerhet kan vara ett enkelt sätt att slippa besvärliga ifrågasättanden. Integritet och självständighet ger inte alltid självklart fördelar när det krävs anpassning och partilojalitet Integritet och självständighet, som vanligen värderas högt, nämndes inte som en framträdande faktor i sig för att få makt och inflytande. En ledamot uttryckte sig så här: Jag skulle gärna se att integritet gav makt här hänvisades till en ledamot som är känd för att gå sin egen väg men när jag tänker på denna ledamot är jag tveksam om det förhåller sig så (AM). En annan ledamot framförde att det finns ett antal politiker i som allmänt anses vara lite jobbiga för att de går sin egen väg och inte inordnar sig (AK). Att ett alltför stort mått av självständighet inte heller uppvägs av en lång riksdagserfarenhet framkom också: Det finns personer som suttit i flera mandatperioder men som inte anpassar sig till den kollektiva viljan och gör som de blir tillsagda (AM). Flera respondenter kom in på hur faktorer som integritet och självständighet förhåller sig till de krav på anpassning och partilojalitet som finns. Det är inte uteslutet att anpassning ger inflytande jämfört med om man ligger i utkanterna (AM). Vissa var kritiska till den starka partipiska som ansågs råda och lyfte fram betydelsen av att helt ställa sig bakom partiets ståndpunkter för att nå politisk framgång. Andra såg partilojaliteten som en del av politikens villkor. Att föra fram egna frågor och ta strid, det gagnar inte din politiska karriär. Konformitet belönas (AM). Långvarigt politiskt engagemang och erfarenhet särskilt från värderas högt men det är inte lika påtagligt som tidigare Erfarenhet och långvarigt politiskt engagemang framhölls av många respondenter som viktigt. De flesta som kommer till har arbetat politiskt eller fackligt det är lite olika i olika partier. Det både underlättar och försvårar. Någon kan komma hit som kommunalråd och tro att han är en stjärna. Men man börjar på noll, eller till och med på minus. Detta har dock blivit mycket bättre. fick man beskedet att man skulle hålla tyst (RGK). Ja, antalet år i har betydelse. Det styr allt från turordningsregler när det gäller fördelning av utskottsplatser till tilldelningen av arbets- och bostadsrum (RGK). 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? Nå, har könstillhörigheten någon betydelse? På frågan om det finns några skillnader mellan kvinnors och mäns tillgång till makt och inflytande var svaren blandade. Vissa ansåg dock att kön inte har någon betydelse alls för att få makt och inflytande medan andra ansåg tvärtom. Flera ledamöter tog principiellt avstånd från tanken att könstillhörigheten skulle ha någon betydelse för att få maktpositioner i . Det ska inte vara så, det är människor som ska leda hela (AM). Några manliga respondenter tog tillfället i akt att understryka behovet av både män och kvinnor i politiken. De ledamöter som ansåg att kön gör skillnad exemplifierade framför allt med fördelningen av de förment tunga posterna i . Man hänvisade särskilt till finansutskottet och mansdominansen på dess presidieposter. Motsvarande synpunkter återkom också som exempel på bristande jämställdhet i . Det är dessa poster som är viktiga och alla vet vilka de är. Det är de tunga posterna som ger inflytande (AK). Det finns ju finare utskott. brukar i alla fall inom vårt parti anses som det finaste utskottet (RGK). Flera ledamöter framhöll även förhållandet mellan s.k. mjuka och hårda frågor och könsaspekterna på detta. Några mer allmänna reflektioner återges här: Ytterst spelar könstillhörigheten alltid roll för tillgången till makt och inflytande. Det har jag själv sett. Som man är du alltid ett större hot än vad du är som kvinna (). I partierna kan man lätt få ett maktövertag som man. Färre kvinnor får de där positionerna. Det kan vara en maktfaktor. Partierna ansvarar för detta, så att också kvinnor får ansvarsfyllda positioner utifrån kompetens (AM). Jag tror att många kvinnor är duktigare än män generellt sett. Men det är inte säkert att det gäller i , tyvärr. För vägen till och inne i är kantad av maktaspekter som inte är positiva och där kvinnor inte kommer till sin rätt (RGM). Några var kritiska till att faktorer kopplade till individen isolerat skulle kunna förknippas med makt och inflytande. Även om personliga förhållanden, såsom en enskild persons kunskap och kompetens, är viktiga, måste man även lägga till bakomliggande, strukturella faktorer som kan förklara skillnader i kvinnors och mäns tillgång till makt och inflytande, menade de. De givna alternativen drar mer i riktning mot att om man är en bra och duktig person så har man mycket inflytande. Den uppfattningen delar jag i ganska liten grad. Vad som t.ex. uppfattas som social kompetens är ju ingen könsblind faktor. Det har att göra med hur duktig man är på att spela det spelet, som är färgat av kön (RGM). Vad är kunnighet och kompetens? Att vara påläst? Kvinnor kan ju vara enormt mycket mer pålästa än män, men det uppfattas inte så, därför att den kunskap eller det sätt man uttrycker sig på, värderas olika beroende på om det kommer från en man eller en kvinna (). 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? Vad är hindren för att få makt och inflytande? Respondenterna fick också den omvända frågan om vad som skulle kunna utgöra hinder för att få makt och inflytande. Inledningsvis fick de svara på frågan Spontant, vilka hinder finns det för att få inflytande i ? Naturligen kom en del omvända svar i förhållande till frågan om faktorer som ger makt och inflytande. Om kontaktnät kan ge inflytande innebär avsaknaden av kontakter ett hinder för makt, och om i ger ökade möjligheter till inflytande innebär dess motsats osv. Det är svårare att vara kvinna i Några av respondenterna gjorde en distinktion mellan kvinnor och mäns tillgång till makt och inflytande. Flera kvinnor anmärkte på de svårigheter som kvinnliga ledamöter kan ha att utföra sina parlamentariska uppgifter på ett nöjaktigt sätt: Kvinnor har svårare att göra sin röst hörd (RGK). Om man tittar på partiernas gruppledare i de olika utskotten, så tror jag generellt sett att kvinnor har det svårare att göra sin röst hörd. Kvinnor kan ofta bli överkörda i vissa frågor.