rfr · GZ0WRFR11 · 2012-05-28 00:00:00 — Författaren diskuterar förutsättningarna för en samisk äldreomsorg och menar bland annat att det handlar om att organisera snarare än att tillhandahålla större ekonomiska insatser. På pågår projektet på samiska. Syftet är att verka pådrivande i utvecklingen av en samisk äldreomsorg. vill öka kunskapen om hur kommunerna inom det samiska förvaltningsområdet hanterar äldreomsorg på samiska i relation till de lagar som finns och ta fram kunskap om hur den samiska minoriteten ser på vad äldreomsorg på samiska kan och bör vara. Slutrapporten planeras till 2013 (2012). Intervjuundersökningen Äldre tillhörande den judiska minoriteten (Sultán 2010) är resultatet av ett uppdrag från och bestod i att intervjua tio personer tillhörande den judiska minoriteten som skulle vara minst och ha eller bo i ett särskilt äldreboende. Resultaten tyder på att personer i den judiska minoriteten i förhållandevis liten omfattning utnyttjade sina möjligheter till hemtjänst. Som orsaker kunde anföras att man inte vill ligga samhället till last eller att man var missnöjd med maten, i enstaka fall att inte kan leverera koschermat, eller att familje- och sociala nätverk inom och utom den judiska gemenskapen kunde ersätta . Informanterna hade mestadels en hög utbildning och tillhörde en övre medelklass. En hade svenska som modersmål 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN och talade svenska i vardagen. Ingen sade sig ha behov av personal som talade det egna modersmålet, jiddisch eller hebreiska. De flesta var överlevande från Förintelsen, och utredaren påpekar att personal från bör ha kunskaper om att äldre judar kan ha erfarenheter av Förintelsen och folkmord. I artikeln Culturally congruent care for older people: Finnish care in (m.fl. 2007) beskrivs hur en kulturellt adekvat omvårdnad för den finsktalande gruppen i gynnar de äldres välmående. Studien är etnografisk och består av observationer och intervjuer med äldre på ett finskspråkigt äldreboende i , Suomi-koti. Både personal och besökare ingår i undersökningen. Studien visar vikten av kulturkongruent omvårdnad på de boendes modersmål, med personal som har samma etniska bakgrund, vanor och traditioner. Finska festligheter, populärkultur på finska och diskussionsämnen som berör det finska används för att skapa en gemensam grund för kommunikation och förståelse bland de äldre boende, vilket i sin tur främjar förtroendefulla relationer bland boende och personal och ökar de boendes välmående. 2.3.2.5 Skolans ansvar för undervisningen i minoritetsspråken Enligt språklagen ska den som tillhör en nationell minoritet ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket. I minoritets- och minoritetsspråkslagen har finska, samiska och tornedalska barn rätt att få barnomsorg helt eller delvis på det egna språket. I minoritetslagen ingår ingen paragraf om skolundervisning men det nämns att barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. som myndighet har ett särskilt ansvar för att följa hur minoritetsbarns rättigheter genomförs på skolans område. Enligt rapporten nationella minoriteternas utbildningssituation (2005) är utbildningssituationen långt ifrån tillfredsställande. Problem som räknas upp är bland annat bristande information till lärare och elever, svårigheter med lärarrekryteringen samt negativa attityder och fördomar. Åtgärder som föreslås är till exempel att slopa kraven på att språket ska vara umgängesspråket i hemmet, att eleven ska ha grundläggande kunskaper i språket och att det måste vara minst fem elever i undervisningsgrupperna för att barnet ska få rätt till modersmålsundervisning.17 föreslår också att ansvaret för de nationella minoriteternas utbildningssituation tydliggörs i respektive kommuns organisation. Ytterligare kritik mot brister i skolans stöd när det gäller språk- och kulturbevarande uttrycks i två rapporter. I Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet (Pikkarainen & Brodin 2008b) konstateras att skolan inte bidrar till att stärka minoritetsbarnens identitet, språk eller kultur. Enligt studien upplever minoriteterna att kommunerna inte beaktar deras rättigheter och att vissa kommuner till och med motarbetar möjligheten till 17 Kravet på minst fem elever i undervisningsgruppen och förutsättningen att språket är ett umgängesspråk i hemmet är slopade; däremot återstår kravet på grundläggande kunskaper i minoritetsspråket. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN I dialogen med DO efterfrågar man stöd till tvåspråkig undervisning och pekar på att det råder brist på lärare och läromedel på minoritetsspråken. Grundskoleförordningens krav på att elever ska ha grundläggande kunskaper i sitt modersmål och att det ska finnas en lämplig lärare för att kommunen ska vara skyldig att erbjuda undervisning tas upp som problematiska i en situation där flera av minoritetsspråken har få talare och behöver stärkas (Pikkarainen & Brodin 2008b, s. 35). I utredningen är ju också människor! Ett barnrättsperspektiv på nationella minoriteter i (2011) berättar de intervjuade minoritetsbarnen bland annat om sina tankar kring minoritetsspråken och varför de är viktiga för dem. Alla uttrycker en önskan om att få lära sig mer av sitt minoritetsspråk i skolan. Enligt de intervjuade judiska barnen är kunskap i jiddisch inte något krav för att vara jude men de anser att språket bör bevaras. Några sverigefinska, samiska och romska barn önskar sig också mer undervisning på minoritetsspråket. Utredaren rekommenderar ett fortsatt och ökat stöd för undervisning i och på de fem nationella minoritetsspråken. Forum för levande historia fick 2011 i uppdrag av regeringen att utifrån betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) utreda och ge förslag på hur ställningen för romernas kultur och språk kan stärkas. I rapporten och språkliga rättigheter vägar mot ett förverkligande (2011; se även 2.1.2.1) förklaras romernas situation och den svaga ställningen för deras språk och kultur genom den historiska statligt sanktionerade förföljelsen och diskrimineringen av romer. För att komma till rätta med romernas svåra situation krävs kunskap om deras ställning som nationell minoritet, deras historia, kultur och språk. Utredaren föreslår att regeringen ser över det rättsliga skyddet för de nationella minoriteterna och deras språk, eftersom den svaga ställningen för romerna, deras språk och kultur ger anledning att ifrågasätta om reglerna ger ett reellt skydd. Det råder också brist på forskningsbaserad kunskap om romernas historia, kultur och språk samt lärare och läromedel på chib, varför stödet till forskning och utbildning i romska studier vid universiteten behöver stärkas. bör få i uppdrag att genomföra en långsiktig omfattande satsning på romska kulturinstitutioner och medier, med romers inflytande och delaktighet som utgångspunkt. I studien för modersmålsundervisning och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken (Skolinspektionen 2011b) tas flera problem upp när det gäller genomförandet av modersmålsundervisningen. Det ges också siffror på hur många elever som deltar i modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk. När det gäller finska deltar enligt rapporten ca 3 000 elever i modersmålsundervisningen. /07 deltog av de berättigade eleverna i undervisningen. Antalet elever som enligt rapporten deltog i modersmålsundervisningen i meänkieli var 147 under /10, vilket motsvarar av dem som är berättigade till modersmålsundervisning. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN Omkring 400 elever deltar i undervisningen i samiska som modersmål.18 Enligt rapporten är förutsättningarna för att läsa finska, samiska och meänkieli relativt goda i de kommuner som ingår i förvaltningsområdena. Ett gott exempel tas upp: där fem språk svenska, finska, meänkieli, samiska och norska förekommer i skolan. Ett gemensamt intresse för bygden, historien och naturen förenar språken, och man samarbetar med äldre kulturbärare i bygden som kan förmedla kunskap om språk, tradition, läkeväxter med mera. Modersmålsundervisning i jiddisch förekommer enligt rapporten i mycket liten skala. Enligt utredningar från finns uppgifter om inga elever till nio i och några få i . Elever vid den judiska kan i de lägre årskurserna välja jiddisch som tillvalsämne. Elever som enligt rapporten deltar i modersmålsundervisning i chib är ca 400 . Enligt utredning finns det många fler berättigade elever än de som deltar i undervisningen, men siffrorna på berättigade elever är mycket osäkra. Enligt statistik hade 2006 knappt 1 300 elever rätt till modersmålsundervisning i , och av dessa deltog . Enligt en fallstudie som gjort är siffrorna på berättigade elever dock väsentligt högre. Ett avsnitt i rapporten gäller tvåspråkig undervisning som är mindre förekommande i . I rapporten konstateras att tvåspråkig undervisning i sig visat sig vara en framgångsfaktor. Många positiva faktorer, såsom en stödjande miljö, hög status för modersmålet, positiv identifiering med båda kulturerna och språken, tvåspråkiga pedagoger med mera, anses bidra till de goda resultaten. För att minoritetsbarnens rätt till undervisning i minoritetsspråken ska kunna tillgodoses måste informationen om de gällande bestämmelserna och möjligheterna till undervisning nå föräldrarna. Skolinspektionen genomförde en granskning av hur huvudmän och rektorer informerar om rätten till, samt fullgör sin skyldighet att erbjuda, undervisning i de nationella minoritetsspråken. Den slutgiltiga rapporten kommer att publiceras . Skolinspektionen planerar även att granska Sameskolan i en riktad tillsyn under 20112012. Frågeställningarna här gäller huruvida sameskolan och den integrerade samiska undervisningen uppfyller författningarnas krav avseende måluppfyllelse och resultat, pedagogisk ledning och utveckling av verksamheten, lärandemiljön och enskilda elevers rätt. I tillsynen ska Skolinspektionen även granska den integrerade samiska undervisningen. 2.3.2.6 Metodutveckling inom förskola och skola Profilerad tvåspråkig och/eller tvåkulturell undervisning för de nationella minoriteterna förekommer i liten skala och företrädesvis i sameskolor och sverigefinska friskolor, men även på andra håll. 18 Antalet berättigade elever anges inte i rapporten. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN Förskolans stöd för minoritetsspråkens överlevnad är viktig inte minst därför att en förskola på minoritetsspråket främjar rekryteringen till skolor med minoritetsinriktning. Ett tvåårigt projekt i två förskolor i och beskrivs i artikeln Lets begin with the youngest! Minority language revitalisation through preschool (2008a) som ingick i projektet and Policies inom program Languages for Social Cohesion (20042007). Syftet var att engagera hemmen i barnens meänkieliaktiviteter och motverka omgivningens negativa attityder gentemot meänkieli. Föräldrarnas intresse för och åsikter om meänkieli kartlades och de förde språkdagbok hemma om barnens användning av meänkieli. Barnen fick lära sig sånger, ramsor och lekar på meänkieli. Enligt resultaten var föräldrarnas intresse för barnens språkutveckling stort och de ansåg att projektet hade varit inspirerande och lyckat, medan deras eget intresse för att lära sig mer meänkieli inte verkade ha ökat. Ett större forskningsprojekt med titeln i flerspråkiga förskolor och familjer: institutionella och vardagliga praktiker som handlar om genomförandet av skollagen med mera i förskolan har påbörjats vid . Syftet är att studera hur språkpolicy i olika praktiker, som förskola och hem, samspelar med språkpolicy på en samhällelig och politisk nivå. I studien ingår en delstudie om en finskspråkig förskoleavdelning. Rapporten , tvåspråkighet och kulturell revitalisering i Kulturklass (Rodell Olgaç 2006) redovisar ett uppdrag från /och är en utvärdering av Kulturklass och dess arbete på Nytorpsskolan i 20052006. Arbetet i klassen har följts och utvärderats genom deltagande observationer i klassen, intervjuer och samtal med lärare och elever. Klassen är en F-9-klass med 1530 romska elever. Utvärderaren pekar på flera faktorer som bidragit till de positiva resultaten med klassen, exempelvis åldersblandningen som gynnat elevernas socialisation och lärande, det lyckade samarbetet med föräldrarna och att arbetet bygger på det som är välbekant för föräldrar och elever. Romska berättartraditioner och olika varieteter av språket chib utnyttjas i undervisningen. Redovisning av regeringsuppdrag om ämnet judiska studier i (2009a) utvärderar målen för och genomförandet av ämnet judiska studier i Real, där judiska klasser funnits . finns en klass i varje årskurs på högstadiet. I dessa klasser läser eleverna ämnena judiska studier och hebreiska, har en egen matsal med koshermat och är lediga vid judiska . Såväl föräldrar, elever som lärare är i huvudsak positiva till högstadiet. Syftet med klasserna är att stärka elevernas judiska identitet. Ifrågasättande är en viktig beståndsdel i undervisningen och det betonas att integration i samhället och delaktighet i andra kulturer och sammanhang också är en del av den judiska identiteten. I studie identifierades ett antal problem vad gällde kursplan och betygskriterier, och det föreslogs att dessa skall fastställas av och 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN ingå i den pågående revideringen av de nationella kursplanerna så att de får samma struktur och betygsskala som övriga ämnen.19 Samisk matematik rätten till en kulturspecifik pedagogik är (2009) bidrag till antologin vi inte alla minoriteter i världen? (2009). I kapitlet beskriver hon det matematiska tankesättet inom den samiska kulturen och hur man inom sameskolan försökt att skapa ny kunskap och erfarenheter vad gäller utbildning inom matematik genom att utgå från samisk traditionell kunskap och traditionella måttenheter. Samma kulturspecifika pedagogik för samiska barn och ungdomar beskrivs även i avhandling, Ripsteg mot spetskunskap (), som syftar till att ur ett lärarperspektiv beskriva och analysera transformeringen av utbildning i matematik så att utgångpunkten blir ett samiskt perspektiv. Av studien framgår att de inblandade lärarna inledningsvis fokuserade på de externa hinder som fanns i form av läromedelsbrist, begränsande styrdokument och nationella prov. I de aktiviteter som under studien genomfördes rekontextualiserades samisk kultur för utbildning i matematik vilket blottade distansen mellan samiska traditionella kunskaper och skolkunskaper. Lärarnas förhållningssätt förändrades och även om de fortsättningsvis framhöll samma externa hinder visade de på ett förändrat förhållningssätt inför dessa hinder. Enligt författaren synliggjordes under processen dekolonisation genom att samisk traditionell kunskap tillsammans med matematik omformulerades till aktiviteter i förskola och skola. Artikeln Parental involvement in the development of a culture-based school curriculum () behandlar utvecklingen av lokala läroplaner baserade på samisk kultur i Sameskolan. Resultaten från en lång studie visade på bristande kontakter mellan hem och skola. Föräldrar och lärare uttryckte emellertid en vilja att samarbeta i utvecklingen av en läroplan baserad på samisk kultur, och studien visade att såväl lärare och föräldrar som elever under studiens gång upplevde en ökad medvetenhet för undervisning baserad på samisk kultur. Lärarna menade att deras grundutbildning inte gett dem kompetens att arbeta i en interkulturell skola, och en generell slutsats som författaren drar av studien är att lärarutbildningen i högre grad bör vara delaktig i utvecklingen av kulturbaserad undervisning. Även vidare forskning krävs på området. Här kan också nämnas projektrapporten i samisk förskola och sameskola (). I rapporten presenteras utvecklingsarbeten med revitalisering som genomförts i förskola, skola och fritidshem på den svenska sidan av Sápmi inom ramen för projektet språk och kultur i förskola och skola. I ämnen där eleverna finns utspridda i landet och har svårt att samlas fysiskt i tillräckligt stora undervisningsgrupper kan distansundervisning vara en 19 fastställde en nationell kursplan för judiska studier i (SKOLFS 2011:118). Att anordna utbildning i ämnet judiska studier är inte bara förbehållet Real, utan kan göras av alla huvudmän för en skolenhet med grundskola efter tillstånd från . 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN Då kan olika tekniker som Skype, IP-telefoni och interaktiv whiteboard användas. När det gäller små ämnen som nationella minoritetsspråk kan den nya tekniken erbjuda möjligheter till att höra och öva språk som man annars inte kommer i kontakt med i sin vardag (se till exempel 2010). Rapporten för elever i grundskola och gymnasieskola (2008a) är resultatet av regeringsuppdraget att föreslå hur distansundervisning ska få anordnas i , gymnasieskolan och motsvarande fristående skolor samt sameskolan för elever som är bosatta i (2008a, s. 3). hänvisar till tidigare utredningar, som bland annat visar att talare av nationella minoritetsspråk är i behov av alternativa, mer flexibla undervisningsformer. Man föreslår därför försöksverksamhet som ger skolornas huvudmän möjlighet att, genom distansundervisning, erbjuda likvärdig undervisning när skolan saknar lämpliga lärare. På detta sätt kommer fler elever än tidigare få möjlighet att läsa sitt nationella minoritetsspråk.20 lämnade utbildningskommittén som tillsatt sin rapport utbildningspolitik en introduktion (2011c) som presenterar kommitténs arbete med den framtida utformningen av utbildningspolitiska program. En av utgångspunkterna är att blir den ansvariga myndigheten för sameskolan och att sameskolan även fortsättningsvis är en skola med statlig huvudman. Vikten av det samiska inlytandet över sameskolan betonas särskilt. I rapporten beskrivs samisk utbildning i , och och aktuella utbildningspolitiska reformer, och den innehåller också en utbildningspolitisk vision, förslag på utbildningspolitiska mål och en diskussion om framtida roll inom utbildningsområdet. I rapporten av uppdrag om stöd för utveckling och produktion av böcker och andra läromedel för de nationella minoriteterna (2009b) beskrivs arbetet med utveckling och produktion av läromedel i samråd med de nationella minoriteterna. chib kom att prioriteras medan jiddisch tilldelades minst resurser. Vad gäller finska utvecklades bland annat läroböcker för målgruppen barn till andra eller tredje generationens finska invandrare. För jiddisch utvecklades läsinlärningsmaterial och ett läromedel för undervisning i jiddisch som riktar sig till barn i åldern . Vad gäller meänkieli arbetade man bland annat med en lärobok på Jukkasjärvivarieteten av språket meänkieli och med utveckling av nya och befintliga läromedel och nyproduktion av texter på meänkieli riktade till yngre elever. För utvecklades ett metodmaterial för undervisning i romskt språk och 20 erbjuder i och Samiskt utbildningscenter i undervisningskurser på distans i nationella minoritetsspråk Källa: forslag-med-distansundervisning-1.165123. Se även 2008b. 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN romsk kultur på svenska, engelska, arli, kelderash och lovara, och en skolgrammatik sammanställdes för undervisning i för grund- och gymnasieskola. För samiska utvecklades läromedel, nyproduktion av skönlitterära texter på samiska för olika språkutvecklingsnivåer och ett språkbadsprojekt för sydsamiska. I en avslutande kommentar menar att arbetet med produktion av böcker och andra läromedel välkomnas av företrädare för de nationella minoriteterna som också påpekar att behoven är stora och därför önskar fortsatt statligt stöd till läromedelsutveckling. delar bedömningen att det finns behov av nya läromedel för undervisning i och på nationella minoritetsspråk. är en av de elva myndigheter som fått i uppdrag att rapportera sina minoritetspolitiska insatser och erfarenheter (2.1.1.3). av uppdrag att följa upp och analysera verksamhet utifrån det minoritetspolitiska målet (2010) ger en hel del information om olika insatser på skolans område. I rapporten anges bland annat att information om arbete med nationella minoriteter finns framförallt på webbplatser för Sameskola, för nationella minoritetsspråk samt på Tema modersmål. Av rapporten framgår även dels att på webbplatsen Tema modersmål finns material för alla nationella minoritetsspråk inklusive fem romska och tre samiska varieteter, dels att samverkar med representanter för de nationella minoriteterna, framförallt kring nya reformer och om läromedelsutveckling, dels att 2010 hade regeringens uppdrag att stödja utveckling och produktion av böcker eller andra lärverktyg på samiska och , dels att myndigheten distribuerade en ny antologi med texter parallellt på svenska och de nationella minoritetsspråken för att användas för undervisning om de olika nationella minoritetsspråken i och även inom modersmålsundervisning. Vidare redovisas i rapporten för skolutvecklings arbete med fokus på de senaste årens insatser och samråd för respektive minoritetsspråk (finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska). En förutsättning för en välfungerande undervisning i och på minoritetsspråk är att det finns tillgång till adekvat utbildning för blivande lärare. har fått kritik för avsaknaden av en sådan utbildning, och bland annat därför fick av regeringen uppdraget att komma med förslag på åtgärder för att på ett bättre sätt ska kunna uppfylla sina åtaganden i minoritetskonventioner. publicerades rapporten för de nationella minoriteterna hur kan den tryggas? (2011b). I rapporten presenteras förslag som inte bara berör lärarförsörjningen utan också läromedelsfrågor, språkforskning och andra relaterade områden. Enligt utredaren finns det gott om belägg på att skolundervisningen i minoritetsspråken fungerar bristfälligt och att alla fem språkens överlevnad hotas. Utredaren menar att det nuvarande statliga stödet är otillräckligt och att 2 KUNSKAPSÖVERSIKT OM DEN SVENSKA MINORITETSPOLITIKEN det saknas ett helhetsgrepp när det gäller undervisningsfrågan. En rad förslag på åtgärder presenteras; bland annat föreslås , , samt antingen eller få ett nationellt ansvar (för jiddisch, chib, meänkieli/samiska respektive finska) samt extra medel för att stärka minoritetsspråken och utveckla lärarutbildningen för undervisning i och på de fem nationella minoritetsspråken. Utöver detta föreslås fortbildning och behörighetsgivande lärarutbildning för modersmålslärare och andra lärare som kan något av de fem minoritetsspråken, att nationellt minoritetsspråk blir ett valbart område för studenter som läser grundlärarutbildning med inriktning mot årskurs 46, att läromedelsproduktionen förstärks och att kunskaper om de nationella minoriteternas språk och kultur ska ingå i examensmålen för de fyra nya lärarutbildningarna. Vidare föreslås ett särskilt ämnesdidaktiskt centrum för nationella minoritetsspråk. Även ekonomiska stimulansmedel föreslås, såsom stipendier som kan sökas av alla som vill studera något av de nationella minoritetsspråken eller minoriteternas språk, samhälle och historia, samt viss avskrivning av studieskulder för blivande lärare.21 Rapporten av grund- och forskarutbildning i finsk-ugriska språk vid svenska universitet: estniska, finska, samiska, ungerska och samiska studier (2005) redovisar resultatet av () granskning av grund- och forskarutbildningen i finsk-ugriska språk som genomfördes . I sina generella slutsatser och rekommendationer menar HSV bland annat att man bör verka för att finska, meänkieli och samiska ska kunna studeras inom ramen för lärarutbildningen, att särskilda åtaganden när det gäller de nationella minoritetsspråken bör åtföljas av medel då ekonomiska åtstramningar har slagit hårt mot utbildningar i finsk-ugriska språk och att man bör utveckla möjligheter för studenter att tillgodogöra sig muntliga och skriftliga kunskaper i språken.