rir · H0B512 · 2012-05-22 00:00:00 — För att söka förklaringar till vad som påverkar befolkningens besöksfrekvens har skickat en enkät till ett stratifierat slumpmässigt urval om 2 000 personer i befolkningen. Urvalet i åldersgruppen 2024 samt är något större än övriga grupper för att särskilt fånga deras attityder. I enkäten ställs bland annat frågor om vad som är den huvudsakliga anledningen till varför man besöker tandvården, inställningen till tandvårdsstödet och frågor om priskänslighet. Enkäturvalet har bestått av personer i åldern 2085 som är folkbokförda i . har inhämtat bakgrundsvariabler från gällande kön, ålder, inkomstgrupp och vilket län personen är folkbokförd i. I enkäten har även ställt frågor om utbildning, födelseland och civilstatus. Först skickades enkäten ut via post. För att öka svarsfrekvensen skedde senare telefonintervjuer med de personer som inte besvarat enkäten per post. Svarsfrekvensen för enkäten är . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Två tidigare undersökningar23 som riktat sig till befolkningen och som handlat om tandvårdsstödet samt tandhälsa har en svarsfrekvens på respektive . De flesta frågor i enkät har ett lågt partiellt bortfall, vilket är en indikation på att de har fungerat som avsett. har genomfört en bortfallsanalys i syfte att undersöka vilka grupper det är som inte har besvarat enkäten. Analysen visar att det främst är män, unga och personer med låg hushållsinkomst som avstått från att svara. Eftersom bortfallet skulle kunna snedvrida resultatet av enkäten har Bortfallsanalysens resultat liknar de resultat som de två tidigare undersökningarna fått fram i sina bortfallsanalyser. har med hjälp av Pearsons chitvå-test genomfört statistiska tester av enkätresultaten för att undersöka om skillnader i attityder mellan olika grupper är statistiskt signifikanta. I rapporten redovisas endast statistiskt signifikanta resultat. För en mer utförlig beskrivning av analyser av enkätmaterialet, se bilaga 1 och 2. Granskningsrapporten har följande disposition. Kapitel 2 är en bakgrundsbeskrivning av tandvårdsstödets framväxt och dagens tandvårdsstöd. Kapitel 3 behandlar besöksfrekvensens utveckling. Kapitel 4 beskriver och analyserar förändringen i besöksfrekvensen utifrån de insatser som staten har gjort för att öka besöksfrekvensen. I kapitel 5 analyseras målet om tandvård till rimliga kostnader för dem med stora tandvårdsbehov. Högkostnadsskyddets och referensprislistans funktion analyseras. Kapitel 6 analyserar om patientens ställning har stärkts. Kapitel 7 beskriver reformens inverkan på vårdgivarnas administrationskostnader. I kapitel 8 drar slutsatser utifrån sina iakttagelser och ger rekommendationer till regeringen. 23Försäkringskassan (2011) Undersökning av i vilken utsträckning information om det statliga tandvårdsstödet nått befolkningen samt (2010) Befolkningens tandhälsa 2009, regeringsuppdrag om tandhälsa, tandvårdsstatistik och det statliga tandvårdsstödet. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 2.1Tandvårdsstödets införande och utveckling Allmän tandvårdsförsäkring införs för att förbättra tandhälsan Den allmänna tandvårdsförsäkringen infördes . Syftet var att göra det ekonomiskt möjligt för de flesta i befolkningen att få tandvård.24 hade många behov av omfattande tandvård.25 Målet för försäkringen var att skapa lika möjligheter för alla vuxna att få en god tandvård till en överkomlig avgift. Försäkringen omfattade alla typer av behandlingar och den statliga ersättningen omfattade alla åtgärder.26 Försäkringen innebar bland annat en tandvårdstaxa med reglerade avgifter för åtgärderna och att patienten fick betala av den sammanlagda kostnaden, . Tandvårdstaxans belopp var ett maximibelopp vilket innebar att patientavgiften inte fick vara högre men väl lägre.27 I samband med att tandvårdsförsäkringen infördes fick landstingen ett lagstadgat ansvar för barn- och ungdomstandvården samt specialisttandvården.28 Tack vare att barn- och ungdomstandvården byggdes ut och att man satsade på förebyggande vård förbättrades svenska folkets tandhälsa stadigt under de kommande decennierna.29 Försäkringen blir för kostsam och ändras Utformningen av tandvårdsstödet ansågs till slut bli för kostsam och regeringen såg därför behov att se över tandvårdsförsäkringen. Detta möjliggjordes av att tandhälsan i befolkningen hade förbättrats väsentligt.30 24Ds 1997:16, s. 21. 25SOU 1998:2, s. 25. 26SOU 2007:19, s. 111. 27SOU 1972:81, s. 182183. 28SOU 2007:19, s. 111. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? förändrades försäkringen så att den statliga ersättningen inte längre var kopplad till vårdgivarnas avgifter för behandling. Antalet åtgärder i tandvårdstaxan för tandläkare och tandtekniker minskade och särskilda taxor infördes för tandhygienister och behöriga tandsköterskor.31 Mellan 1987 och var tandvårdstaxans konstruktion nästan oförändrad, även om flera höjningar av den del som patienterna betalade genomfördes då besparingar i statsbudgeten krävde det.32 hade 19871990 ett par regeringsuppdrag med uppgift att föreslå en alternativ taxeutformning. Det berodde på att ersättningen till tandläkarna var baserad på vad tandläkarna presterade och tandläkarna hade därför incitament att producera mycket tandvård, vilket ledde till stora utgiftsökningar för staten som följd. Även inriktningen mot dyrare material bidrog till kostnadsökningarna.33 Ökat ansvar för patienten och fri prissättning tillsatte regeringen en utredning med syfte dels att ge tandvårdsförsäkringen en mer hälsoinriktad utformning, dels att införa ett bättre ekonomiskt stöd till vuxna som till följd av sjukdom eller funktionshinder hade särskilda tandvårdsbehov. Det nya stödet skulle ha en tydlig folkhälsoprofil och vara utformat så att det stimulerade till ökat ansvarstagande från patienternas sida. Regeringen ansåg att tandvårdsbehovet därmed skulle minska vilket i sin tur skulle leda till minskade kostnader för både den enskilde och för samhället. Det underströks att försäkringen i första hand skulle ha en inriktning som skulle främja hela befolkningens tandhälsa.34 Det reformerade tandvårdsstödet trädde i kraft . Då togs också prisregleringen på tandvård bort.35 infördes en möjlighet för tandläkarna att fritt etablera sig i landet, något som inte tidigare varit möjligt.36 Den nya tandvårdsförsäkringen skulle inriktas på bastandvård vilket omfattade all tandvård utom undersökningar, protetiska åtgärder och tandreglering. Ersättningen motsvarade av priset för åtgärderna. För åldersgruppen ingick även undersökningar i de åtgärder som var ersättningsberättigande. Dessutom införde regeringen ett högkostnadsskydd för mer omfattande och kostnadskrävande protetiska behandlingar samt 31Ds 1997:16, s. 22. 32SOU 1998:2, s. 26. 33Ds 1997:16, s. 22, SOU 1998:2, s. 26. 34SOU 2002:53, s. 48. 35SOU 2002:53, s. 10, 13, 15, 48. 36SOU 1998:2, s. 116. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN För bastandvården införde regeringen också en möjlighet att teckna abonnemang, vilket gav patienten möjlighet att få sitt behov av bastandvård tillgodosett till en fast avgift som vårdgivaren bestämde.37 Ett högkostnadsskydd för äldre Efter en översyn av tandvårdsstödet införde regeringen ett högkostnadsskydd för äldre, den så kallade 65+reformen.38 Syftet med reformen var att den största subventionen skulle gå till bastandvården, för att förhindra framtida större tandvårdsbehov. skulle denna inriktning inte innebära att patienter med stora behov av protetik skulle drabbas av mycket höga tandvårdskostnader och tvingas avstå nödvändig protetik. Då det ekonomiska utrymmet var begränsat ansåg regeringen att förstärkningarna i första hand skulle inriktas på äldre eftersom man bedömde att denna grupp hade stora tandvårdsbehov och små resurser. Det första förslaget hade en nedre åldersgräns , vilket regeringen sedan ändrade till . Reformen förstärkte stödet till bastandvård genom att personer fick ett och ett halvt basbelopp för vissa åtgärder. Högkostnadsskyddet för protetiska behandlingar innebar att den statliga ersättningen var för kostnader , exklusive kostnader för ädel- och gjutmetaller. Eftersom konstruktionen av stödet var starkt kostnadsdrivande ansåg regeringen att man behövde kontrollera två faktorer, nämligen priset respektive behandlingsvalet. Kontrollerna skedde genom att förhandsprövade behandlingarna som tandläkarna planerade att utföra. Eftersom fri prissättning gällde gick det inte att reglera vårdgivarnas priser utan det som regeringen kunde reglera var ersättning till vårdgivarna. Ersättningen var baserad på de priser som Folktandvården tog ut. Om vårdgivarens pris var skäligt fick denne ta ut mellanskillnaden mellan sitt pris och Folktandvårdens pris av patienten. När det gällde behandlingsvalet fanns det vissa begränsningar men de var inte särskilt omfattande.39 65+reformen blev dyr och ineffektiv undersökte en statlig utredning40 hur 65+reformen hade fallit ut. Bland annat hänvisade man till en granskning som genomfört 2006 och som pekat på olika sorters brister. Utredningen ansåg att konstruktionen av reformen där pris och behandlingsval skulle kontrolleras 37SOU 2002:53, s. 10, 13, 15, 48. 38SOU 2007:19, s. 111112. 39SOU 2007:19, s. 330332. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? genom förhandsprövning hade betydande brister. Incitament för att hålla tillbaka efterfrågan på åtgärder saknades hos både patienter och vårdgivare när patienternas kostnader överstigit karensnivån på 7 700 kronor.41 Utredningen ansåg vidare att det saknades en tydlig definition av vilken tandvård som omfattades av stödet. De statliga utgifterna för protetiska behandlingar hade ökat kraftigt, särskilt hos de patienter som omfattades av reformen. Patienterna hade också ekonomiska incitament att skjuta upp nödvändig tandvård till efter det att de fyllt , med risk för att vårdbehovet hunnit öka . Reformen hade även inverkan på behandlingsvalet hos patienterna eftersom högkostnadsskyddet endast omfattade protetiska behandlingar. Det ledde till att det kunde bli billigare för en patient att dra ut en tand och ersätta den med ett implantat än att genomföra bastandvård (exempelvis en rotfyllning) och därmed bevara den naturliga tanden. Konstruktionen av skyddet ledde även till att patientens verkliga kostnader inte blev , utan snarare en lägsta nivå till vilken ytterligare kostnader tillkom. Administrationen, särskilt förhandsprövningarna, var också tidskrävande och enligt utredningen inte tillräckligt effektiva. hade mycket långa handläggningstider vilket drabbade både patienter och vårdgivare. Uppföljningen av vilken vård som hade utförts inom stödet och dess effekter samt uppföljningen av de statliga utgifterna var också bristfällig. Det visade sig även att tandvårdsmarknaden fungerade dåligt eftersom patienterna hade dålig kunskap om sakförhållanden på marknaden och bland annat inte kände till den fria prissättningen. Det rådde brist på tydlig och transparent information. Eftersom vårdgivarna hade en betydande marknadsmakt hade de möjlighet att sätta ett högre pris än vad de skulle kunnat göra om konkurrensen fungerat bättre. Patientrörligheten på tandvårdsmarknaden var också låg och få patienter uppgav att de skulle byta vårdgivare för att få lägre kostnader.42 Nedanstående tabell visar de förändringar som genomförts i tandvårdsstödet när det gäller högkostnadsskyddet. I tabellen går att utläsa att patienten successivt har fått betala en allt större del av sina tandvårdskostnader. 41SOU 2007:19, s. 332338, 351352, RiR 2006:9. 2007/08:49, s. 4243. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Högkostnadsskyddsgränser samt andel i procent av totala tandvårdskostnaden som försäkringen täcker vid respektive gräns och år Tandvårdsersättning för bastandvård lämnas med grundbelopp som motsvarar av arvodena enligt den tandvårdstaxa som gällde . Tandvårdsersättning för bastandvård lämnas med grundbelopp som motsvarar av arvodena enligt den tandvårdstaxa som gällde . Källa: SCB (2001) Tandhälsa och tandvårdsutnyttjande , s. 17, Prop. 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd, s. 4546, Prop. 2001/02:51 Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m., s. 1619, Prop. 2007/08:49 Statligt tandvårdsstöd, s. 7577 Amn: i Gällde enbart för protetik och tandreglering, ii Gällde enbart för äldre , materialkostnaden ingick inte. Tandvårdsreformen trädde i kraft första . Tandvårdsstödet regleras i författningarna lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) föreskrifter och allmänna råd (TLVFS 2008:1) om statligt tandvårdsstöd samt föreskrifter (FKFS 2008:6) om statligt tandvårdsstöd. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? Dagens tandvårdsstöd består av ett tandvårdsbidrag och ett högkostnadsskydd. får bosatta i ett nytt tandvårdsbidrag.43 Det finns som tillgodohavande hos och patienten meddelar sin tandläkare eller tandhygienist att man önskar använda bidraget för att betala en del av kostnaden. Bidraget går att använda vid såväl förebyggande tandvård som vid akuta besök. Bidragets storlek bestäms av patientens ålder och är: för personer mellan 2029 år för personer mellan 3074 år från och med det år man fyller 75 år.44 Högkostnadsskyddet innebär att patienten vid omfattande behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv.45 För att undvika kostnadsdrivande effekter i stödet finns förutom ett karensbelopp på också en referensprislista som ligger till grund för den statliga ersättningen.46 Listan består av åtgärder som berättigar till ersättning. För varje åtgärd finns ett referenspris som används som utgångspunkt när ersättningen beräknas.47 Vårdgivarna är fria att sätta sina priser per åtgärd, men referenspriset är grunden för den statliga ersättningen.48 Ersättningen baseras på det lägsta av referenspriset och vårdgivarens pris. Är referenspriset det lägsta utgår ersättningen från det, men om vårdgivaren tar ut ett lägre pris baseras ersättningen på detta pris istället.49 Tar en vårdgivare ut ett högre pris än referenspriset av en patient betalar patienten själv mellanskillnaden.50 Patienten får ersättning av kostnader . Överstiger kostnaderna får patienten ersättning.51 Patientens utgifter summeras av där patienten har bestämt startdatum, och patienten kan när som helst välja att starta en ny ersättningsperiod.52 Ersättningen betalas inte ut direkt till patienten utan vårdgivaren drar av beräknad ersättning från patientens kostnad. 43§1, 2 kap. lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 44§ 4 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 45Försäkringskassan (2011) Undersökning av i vilken utsträckning information om det statliga tandvårdsstödet nått befolkningen, s. 5. 46§ 5 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 47§4, 2 stycket, lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s.6364. 49§4, 2 st., 2 kap. lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s. 63. 51§5 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 52§4 lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Därefter betalar ut ersättning till vårdgivaren.53 Behandlingar förhandsprövas inte längre av utan istället sker efterhandskontroller.54 Om en patient ska få ersättning från högkostnadsskyddet och hur stor den ersättningen blir bestäms alltså av om åtgärden är ersättningsberättigande, dess referenspris samt av tandläkarens pris. De största skillnaderna mellan det gamla och nuvarande tandvårdsstödet är dels att i det nuvarande stödet har hela den vuxna befolkningen samma högkostnadsskydd, dels att högkostnadsskyddet innefattar såväl det som tidigare benämndes bastandvård som protetik och tandreglering. En tredje stor skillnad är att en av avsikterna med konstruktionen av det nuvarande stödet är att patienten alltid ska betala en del av det totala vårdgivarpriset.55 53§8 lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s. 9698. 55Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 9. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Kapitlet innehåller en beskrivning av hur besöksfrekvensen såg ut före reformen samt hur den har utvecklat sig efter reformen. 3.1Besöksfrekvensens utveckling innan reformen Ur ett långsiktigt perspektiv har besökfrekvensen inom tandvården ökat . Den generellt ökande besöksfrekvensen fick dock inte genomslag i alla åldersgrupper. För patienter har besöksfrekvensen ökat och för patienter har den minskat.56 Nedan följer en tabell över besökfrekvensens utveckling åren 19802005. Siffrorna bygger på självuppskattningar gjorda av befolkningen. Andel av befolkningen i olika åldersgrupper som besöker tandvården . Källa: (SOU 2007:19). Siffor från SCB:s ULF- undersökningar. 56 SOU 2007:19, s. 138139. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? I propositionen räknade regeringen med att reformen skulle leda till att antalet patienter som skulle besöka tandvården skulle uppgå till 4,7 miljoner57, vilket enligt beräkningar motsvarar en besöksfrekvens på Regeringen räknade med att tandvårdsbidraget skulle leda till en ökning i besöksfrekvensen med 550 000 personer och att av befolkningen skulle komma att besöka tandvården en gång vartannat år.59 3.2.1Liten ökning i besöksfrekvensen Det datamaterial som bygger sin undersökning av besöksfrekvensen på sträcker sig från införandet av reformen fram till . Eftersom statistiken inte är tillförlitlig använder i första hand statistik . Datamaterialet visar att besöksfrekvensen för samtliga som besökt tandvården har ökat med från till under 2011.60 Denna siffra kan jämföras med regeringens beräkning av en besöksfrekvens motsvarande . Materialet visar också att det är fler kvinnor än män som har besökt tandvården sedan reformens införande. Kvinnor hade en besöksfrekvens på och män . Personer i åldern har lägst besöksfrekvens. har besöksfrekvensen i åldersgruppen ökat . Besöksfrekvensen för åldersgruppen 2529 ligger däremot i linje med ökningen för resten av befolkningen, den har ökat sedan reformen. Besöksfrekvensen för åldersgruppen som är har minskat. 2007/08:49, s. 147. 58Beräknat på att befolkningen var 7 004 166 (4 700 000/ 7 004 166 = 0,67). 2007/08:49, s. 146. 60Datamaterialet är rekvirerat från avseende . Datamaterialet är insamlat av och bearbetat av . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Befolkningens besöksfrekvens i procent Källa: Datamaterial rekvirerat från . En person med god tandhälsa rekommenderas för det mesta att besöka tandvården . Besöksfrekvensen för hela befolkningen var under juli 2008december 2009 och ökade till under juli 2010december 2011. Denna siffra kan jämföras med regeringens beräkning av en besöksfrekvens motsvarande . har undersökt förebyggande besöksfrekvens Tandvårdsreformen syftade i första hand till att besöksfrekvensen för den förebyggande tandvården skulle öka. De tandvårdsdata som haft tillgång till skiljer inte ut förebyggande besöksfrekvens från ickeförebyggande besök. har dock i en undersökning av besöksfrekvensen av reformen kunnat se att den förebyggande besöksfrekvensen och besöksfrekvensen för övriga besök skiljer sig i liten grad. Av befolkningen har besökt tandvården under tandvårdsstödets första och av den vuxna befolkningen besökte tandvården i förebyggande syfte.61 Undersökningen visar att yngre i högre grad gör förebyggande besök. menar att anledningen till att yngre har högre förebyggande besöksfrekvens troligen beror på att yngre personer har mindre behov av icke-förebyggande vård än de äldre åldersgrupperna.62 menar vidare att på grund 61Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 6. 62Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 2829. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? av skillnaderna i tandvårdsbehov mellan olika åldersgrupper är det svårt att jämföra besöksfrekvens mellan grupperna.63 3.2.2Besöksfrekvensen skiljer sig mellan olika grupper datamaterial64 visar att det är fler personer med hög inkomst som besökt tandvården jämfört med dem med lägre inkomst. hade de med högst inkomst en besöksfrekvens på jämfört bland dem med lägst inkomst. Besöksfrekvensen är lägst bland män med de lägsta inkomsterna. De som har svensk bakgrund har också en högre besöksfrekvens () än de som har utländsk bakgrund (). Ökningen i besöksfrekvensen skiljer sig dock inte nämnvärt mellan grupperna utan har varit , vilket leder till att skillnaderna mellan grupperna består. enkätundersökning pekar i samma riktning som datamaterialet, dvs. att svenskfödda, höginkomsttagare och högutbildade har högre besöksfrekvens. Resultatet ligger även i linje med en undersökning från Försäkringskassan.65 undersökning visar också att som svenskfödda är den grupp som i störst omfattning besöker tandvården regelbundet så gör de i genomsnitt få besök per person, vilket tyder på att de har bra tandhälsa.66 De personer med låg inkomst som besökt tandvården har gjort fler besök än andra samt har i större utsträckning besökt tandvården för att få tandvård som inte är förebyggande. menar att det tyder på att de har större behov av tandvård.67 Tandvårdsreformen har sin utgångspunkt i tandvårdslagen som anger att målen med tandvård ska vara en god tandhälsa. Syftet med tandvårdsreformen är en ökad besöksfrekvens för förebyggande tandvård och ett högkostnadsskydd som gör det möjligt för människor med stora tandvårdsbehov att få vård. 63Försäkringskassan (2010) Det nya tandvårdsstödet från , Besöksfrekvenser i förebyggande syfte, samt effekterna av skyddet mot höga kostnader, s. 6, (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 21. 64Datamaterialet är rekvirerat från avseende perioden juli 2008december 2011. Datamaterialet är insamlat av och bearbetat av . 65Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 26. 66Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 21. 67Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 26, 3233. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN granskning visar att sedan reformen genomfördes har besöksfrekvensen ökat , vilket är en begränsad förändring. Besöksfrekvensen för åldersgruppen har ökat , medan den för åldersgruppen endast ökat sedan reformen. Besöksfrekvensen för de yngre åldersgrupperna är fortfarande betydligt lägre än för övriga åldersgrupper. Detta kan emellertid bero på att de inte har behov att besöka tandvården lika ofta som äldre åldersgrupper. På grund av skillnaderna i tandvårdsbehov mellan olika åldersgrupper är det svårt att jämföra besöksfrekvens mellan grupperna. var besöksfrekvensen för befolkningen , vilket kan jämföras med regeringens beräkning om en besöksfrekvens motsvarande Det finns stora skillnader i besöksfrekvensen beroende på faktorer som exempelvis ålder och inkomst. hade de med högst inkomst en besöksfrekvens på jämfört bland de med lägst inkomst. juli 2010december 2011 var besöksfrekvensen , vilket kan jämföras med regeringens beräkning om en besöksfrekvens motsvarande . Jämfört med självuppskattningar från tiden före reformen har besöksfrekvensen minskat. Tidigare undersökningar har dock visat att befolkningen har en tendens att överskatta sin besöksfrekvens, därför bör jämförelser med statistiken före reformen göras med mycket stor försiktighet. Regeringen angav aldrig i målet hur mycket besöksfrekvensen skulle öka och inom vilken tidsram. Däremot gjorde regeringen beräkningar om hur mycket besöksfrekvensen skulle öka. kan konstatera att tandvårdsreformen ännu inte har lett till de ökningar i besöksfrekvensen som regeringen räknade med. TANDVÅRDSREFORMEN 2008 NÅR DEN ALLA? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 4 Orsaker till förändring i besöksfrekvensen Det kan finnas flera förklaringar till varför befolkningen besöker tandvården. I kapitlet belyses frågan utifrån de svar som har kommit fram genom enkätundersökning. Varför man besöker tandvården beskrivs, liksom vilken inverkan priset har på besöksfrekvensen. Vidare analyseras det allmänna tandvårdsbidragets betydelse för besöksfrekvensen.