rir · H0B55 · 2012-03-15 00:00:00 — Projektet omfattade försöksverksamhet för att ta fram underlag till en planerad nyanskaffning respektive modifiering av befintliga gruppbåtar.101 Projektet utgick i enlighet med regeringens beslut. Kostnader har uppstått dels för vidmakthållandet, dels för ökade driftskostnader. Förbandsmålsättningen för amfibiebataljon har omarbetats med en ny betydligt lägre ambitionsnivå som målsättning, vilket omfattar bland annat gruppbåten. Ett begränsat antal av de befintliga gruppbåtarna vidmakthålls med begränsad förmåga.102 Granatkastarbandvagnen , som nämnts ovan och beskrivs utförligare i avsnittet nedan, är ett exempel där avbrytandet av projektet, enligt uppgift från Försvarsmakten, innebär att personalkostnaderna på förbandsanslaget ökar. Detta eftersom det krävs fler soldater för att hantera det existerande granatkastarsystemet än det skulle ha gjort att hantera . Kostnaderna för vidmakthållande av andra projekt har också ökat. nu existerande granatkastarna var mycket eftersatt, eftersom de enligt plan skulle ersättas. Hur mycket kostnaderna för vidmakthållande av de existerande granatkastarna har ökat på grund av att avbröts går inte att beräkna exakt. Merkostnaderna som uppkommit efter att avbröts är i storleksordningen 150200 miljoner kronor.103 Utöver detta tillkom som nämnts ovan en kostnad för avveckling av projektet på cirka 190 miljoner kronor.104 Denna så kallade avvecklingskostnad uppkom när genomförda beställningar avbröts. Ytterligare exempel på när besparingarna har inneburit tillkommande kostnader framkommer nedan i avsnittet om konsekvenser för försvarets verksamhet och operativa förmåga. 100Kommentar lämnad i samband med Försvarsdepartementets faktagranskning av rapportutkast, . 101Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 102Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 103Utdrag ur Försvarsmaktens materielplan 2010 och 2012. 104Försvarsmaktens materielplan 20002009. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Uppskattade besparingar på de utvalda materielprojekten har analyserat hur stor den årliga besparingen faktiskt har blivit efter regeringens beslut. Detta har gjorts utifrån uppgifter från Försvarsmaktens materielplan genom att jämföra planerade kostnader i materielplanen , 2010 och 2012.105 I tabellen nedan görs en jämförelse med den besparing som regeringen uppgav i budgetpropositionen samt den totala, årliga besparing som genomförandegruppens förslag summerade till enligt gruppens slutrapport. Årliga besparingar på de utvalda materielprojekten, (med utrymme för Källa: Försvarsmaktens materielplan, bearbetning av , samt genomförandegruppens slutrapport.106 Av tabellen ovan framgår att de faktiska besparingarna, uppskattade utifrån materielplanen, som kunnat göras på de materielprojekt som regeringen valde ut, är i nivå eller något lägre än vad regeringen planerade i budgetpropositionen . Det framgår också att det utrymme för alternativkostnader som genomförandegruppens förslag innebar var tillräckligt. har även analyserat hur de faktiska besparingarna ser ut , och det framgår att besparingarna kopplade till de aktuella materielprojekten minskar avsevärt. 105Riksrevisionen har tagit del av delar av materielplanen. Företrädare för Försvarsmakten har klippt ut relevanta delar ur materielplanen. Materielplanerna , 2010 och 2012 har jämförts för att uppskatta kostnadsminskningarna per projekt. Beställd inplanerad verksamhet har reducerats med motsvarande verksamhet i materielplanen . Alla uppgifter har omräknats till prisläge genom att kostnaderna i materielplanen har prisomräknats med hjälp av ett schablonvärde. Schablonvärdet baseras på prisomräkningen för materielanslaget. I de fall tillkommande kostnader för exempelvis vidmakthållande och avveckling är identifierbara i materielplanen har dessa dragits ifrån. 106I underlaget ur materielplanen ingår inte uppgifter om de tre JAS-projekten som skulle reduceras enligt regeringens förslag. Enligt uppgift från FMV har dessa projekt kommit tillbaka i planeringen med i stort sett oförändrad ekonomi varför besparingen på JAS-projekten har antagits vara noll. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING En analys av hur stor del av besparingen som har tagits ut genom att avbryta eller reducera utvecklingsprojekt visar att av de faktiska besparingarna 20092011 har hämtats på detta sätt. 4.2.2Konsekvenser för försvarets verksamhet och operativa förmåga har studerat genomförandegruppens beskrivningar av förmågekonsekvenser för de olika projekten, de konsekvenser för den operativa förmågan som försvaret framhöll till gruppen när dess arbete pågick, samt de konsekvenser som Försvarsmakten och FMV påpekar . Bedömningen av besparingarnas påvekan på Försvarsmaktens förmåga är förknippad med viss osäkerhet, eftersom inte har haft möjlighet att kontrollera de bedömningar som myndigheterna har gjort. Granskningens iakttagelser avseende förmåga baseras på intervjuer och underlag särskilt framtaget för räkning. Som redovisas i kapitel 1 har även Försvarsdepartementet, i samband med faktagranskningen av , haft möjlighet att framföra synpunkter på de redovisade förmågekonsekvenserna. Försvarsmaktens förmåga påverkas, vilket Försvarsdepartementet påpekat, av fler faktorer än tillgången till materiel. Vilka materielsystem som Försvarsmakten anses behöva är också en prioriteringsfråga som påverkas av bland annat den aktuella hotbilden och tillgänglig ekonomi. En övergripande bild av besparingarnas påverkan på Försvarsmaktens verksamhet och insatsförmågor, fördelat per materielsystem, illustreras i figur 4. Enligt Försvarsmakten har 17 av de 32 utvalda materielprojekten inneburit kvarstående brister i någon form, även efter att projekt har återkommit i materielplaneringen. Ett urval av materielprojekt och dess påverkan på Försvarsmaktens insatsförmågor beskrivs nedan. Enligt Försvarsmakten återfinns förmågekonsekvenserna av de genomförda besparingarna framförallt i nedanstående tre huvudområden.107 Påverkan på ledningsförmåga, bataljonsnivå. leverans, och färre förband får den utrustning de behöver. (Stridsledningssystem bataljon, ambitionsnivå ledningssystem) Här har dock regeringen sänkt ambitionsnivån. Rörelseförmågan reducerades (brobandvagn). Understöd med indirekt eld (). 107 Intervju med företrädare för Försvarsmakten, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Internationella insatser (behov i ) TUAV försenades på grund av besparingarna Splitterskyddad terrängbil RG 32 (Galten) har funnits i begränsat antal (har dock även påverkats av andra faktorer, bland annat leverantörsförseningar). Amfibie brister i rörlighet och understöd (stridsbåt 90) Torped ubåtsjakt (utveckling ersättning av undervattensvapen). Nedan redogörs närmare för ovan nämnda projekt och varför det har uppstått vissa brister i Försvarsmaktens insatsförmågor inom dessa områden. Vissa av de aktuella projekten har tagits tillbaka i planeringen, och förmågebristerna är därför åtgärdade. Riksdag och regering har som nämnts beslutat om en sänkning av ambitionsnivå på ledningsområdet. Försvarsmakten påpekar dock ändå att det finns vissa brister i ledningsförmågan (se ovan under arméstridskrafter) som kan kopplas till regeringens besparingar . Stridsledningssystem bataljon, som skulle reduceras enligt regeringens beslut, är ett ledningssystem som ska stödja markstridsförbanden och andra mobila förband, det vill säga kommunikation på lägre nivå. Genomförandegruppen bedömde att Försvarsmaktens planerade kostnad för detta system var orimligt hög och föreslog att projektets ambitionsnivå skulle reduceras avsevärt. Nya anskaffningar skulle inriktas mot beprövade system på marknaden och interoperabilitet skulle säkerställas i den mån det var möjligt.108 Utifrån uppgifter i materielplanen kan konstatera att projektet har reducerats kraftigt . Enligt uppgifter från FMV innebar förändringarna i materielplanen att införandet av ett antal delsystem inte längre kunde synkroniseras som planerat, vilket bland annat försvårar införandet av dessa i Försvarsmaktens insatsförband. För att säkerställa metod och funktion i systemet skapades ett nytt uppdrag, Stridsledningssystem bataljon provturskommando, som hade en inte obetydlig tilläggskostnad. planeras för ett införande av Stridsledningssystem bataljon etapp 2 i ungefär samma 108Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING omfattning som det projekt som senarelades. Det har uppstått merkostnader i samband med utökad samplanering på grund av förändrade ingångsvärden efter att projektet reducerades.109 Ambitionsnivå ledningssystem står angivet som ett av de projekt som skulle reduceras enligt regeringens beslut. Genomförandegruppen anger att utgångspunkten är den valda inriktningen för ledningsområdet (det vill säga en sänkt ambitionsnivå), och att besparingen som togs ut skulle öka gradvis.110 Denna besparing utgjordes inte av reducering av ett specifikt materielprojekt i Försvarsmaktens materielplan, utan innebar en generell minskning av ambitionen inom området ledningssystem. En brobandvagn är ett fordon med en lång bro som kan läggas ut så att stridsfordon och andra fordon kan passera över vattendrag eller raserade broar. I och med beslutet att avbryta anskaffningen av brobandvagnen kan Försvarsmakten inte helt uppfylla de operativa kraven som återfinns i Arméns utvecklingsplan.111 Genomförandegruppen noterade att det var en operativ risktagning att avbryta verksamheten. Gruppen förslog ändå ett avbrytande, utan vidare kommentar om den operativa förmågan. Brobandvagnen var ett av de materielprojekt som ingick i de alternativa förslag på projekt som Försvarsmakten enligt uppgift ska ha lämnat informellt till genomförandegruppen.112 Utveckling av granatkastarbandvagn () är en tornmonterad granatkastare på stridsfordonschassin. Projektet var ett samarbete med . Genomförandegruppens bedömning var att behovet av indirekt eld kunde tillgodoses på annat sätt, varför anskaffningen avbröts. Även Försvarsmakten gjorde bedömningen att systemet borde prioriteras före , om de var tvingade att välja bort något.113 Som har nämnts ovan fanns betydande kostnader redan upparbetat i projektet. Vid tiden för avbrytande var chassier till granatkastarna beställda. 109Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 110Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 111Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten . 112Intervju med representanter för Försvarsmakten, . 113Intervju med företrädare för Försvarsmakten samt deltagare i genomförandegruppen samt underlaget Försvarsmaktens Svar på frågor angående Artillerifunktionen, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA att ett antal chassin är förrådsställda, och det är oklart om de går att använda till något annat. Projektet tog tid att avbryta; något fullständigt avslut gick inte att få till stånd under ett års tid.114 Försvarsmakten har behov av att vidareutveckla det nuvarande granatkastarsystemet och ersätta dragna pjäser med ett fordonsmonterat och splitterskyddat system.115 De granatkastare som finns att tillgå nu är gamla och inte lika effektiva samt mer personalkrävande än AMOS.116 Av materielplanen framgår också att kostnader fortfarande kvarstår för renovering av äldre granatkastare. är ett materielprojekt som även Försvarsmakten har varit inne på att avbryta för att åstadkomma nödvändiga besparingar.117 Taktisk obemannad flygfarkost, , används för att kunna överblicka ny terräng innan man fysiskt tar sig in med trupper. Försvarsmakten avsåg att införskaffa nytt TUAV för att förbättra sin spaningsförmåga, bland annat under pågående internationella insatser. förberedde FMV för anskaffning av ett nytt TUAV på uppdrag av Försvarsmakten. lämnade FMV en offert till Försvarsmakten för TUAV (i benämnt Örnen), med planerad leveranstid . I samband med detta avbröts vidmakthållandet av det tidigare systemet (Ugglan), och slutförbrukning av reservdelar påbörjades. Det nya TUAV-systemet bedömdes av Försvarsmakten som nödvändigt för att inte skulle bli beroende av andra länder för underrättelseinhämtning. TUAV-systemet Örnen har fördelen av längre flygtid och större räckvidd än tidigare system.119 Genomförandegruppen ansåg att kvaliteten på underrättelsehämtningen i ljuset av besparingen kunde vidmakthållas på rådande nivå, utan tillförsel av ny TUAV. Gruppen pekade även på möjligheterna att tillgodose behovet genom övriga deltagande länder i internationella insatser, alternativt att hyra TUAV-tid.120 Mot bakgrund av dessa faktorer föreslogs att anskaffningen skulle avbrytas, vilket regeringen sedan beslutade. 114Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen. 115Systemlivscykelplan för granatkastare m/41, FMV, beteckning 11FMV2258-3:1, Bilaga 3 till SLCP Indirekt eld 2011. 116Intervjuer med företrädare för Försvarsmakten , . 117Genomförandegruppens slutrapport och utdrag ur Försvarsmaktens materielplan . 118Tactical Unmanned Aerial Vehicle. 119Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen samt underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 120Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING En av deltagarna i genomförandegruppen menar att det fanns ett motstånd inom gruppen mot att lägga ned TUAV, då materielsystemet framstod som ett framtidsprojekt som sparade liv.121 En annan deltagare i gruppen påpekar dock att man inom genomförandegruppen ställde sig kritisk till att materielsystemet först skulle upphandlas och att Försvarsmakten därefter skulle låta göra om ledningssystemet.122 Försvarsmakten framhåller i sina underlag till genomförandegruppen vikten av att inte avbryts. Upphandlingen av TUAV avbröts trots detta i ett sent skede, men återkom (efter beslut av regeringen) i materielplanen året därpå och finns nu efter en forcerad anskaffning operativt i . Kostnaden för TUAV har blivit något högre jämfört med den ursprungliga planen.123 Splitterskyddad terrängbil RG 32 (Galten) RG 32, även kallad Galten, är ett min- och splitterskyddat patrullfordon som används i insats i . Genomförandegruppen konstaterade att även om markstrid ansågs prioriterat hade Försvarsmakten redan en uppsättning av den splitterskyddade terrängbilen. Därför föreslog genomförandegruppen en reducering avseende den kompletterande beställningen och att befintliga fordon borde koncentreras till insatta förband.124 Beslutet har inneburit begränsningar avseende antalet splitterskyddade fordon.125 Projektet har återkommit till en något högre kostnad . Framöver kommer Försvarsmakten att ha tillgång till det antal fordon som bedöms som nödvändigt, och det råder ingen brist i förmåga längre. Behovet av splitterskyddade fordon är dock fortfarande stort och det behövs även fordon hemma för att kunna öva inför insatser.126 Luftvärnsrobot korvett (steg 1 och 2) Projektet utgjorde delvis en direktanskaffning, dels en vidareutveckling. Genomförandegruppen föreslog att beslut om luftvärnsrobotarna borde 121Intervju med deltagare i genomförandegruppen, . 122Intervju med deltagare i genomförandegruppen, . 123Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen samt underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen. 124Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 125Intervju med företrädare för Försvarsmakten, . 126Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA anstå i avvaktan på ställningstagande om planering för färdigställande och förbandssättning av Visbykorvetterna.127 De uppgifter som Visbykorvetterna klarar av är ytstrid, ubåtsjakt, eskortering och minröjning.128 I budgetunderlaget anger Försvarsmakten att det operativa behovet av luftvärnsrobotsystemet till korvett kvarstår.129 Avsaknaden av luftvärnsrobotar innebär därmed begränsningar i korvettens förmåga vad gäller luftvärnskydd.130 Stridsbåt 90 utgör ett viktigt transportmedel för Amfibiebataljonen, och används för landstigningar samt för transport av personal, vapen och utrustning. Båten är beväpnad för eget skydd och understöd, och kan dessutom användas som ledningsplattform.131 Stridsbåt 90 HS-serien är avsedd att utnyttjas i internationella uppdrag, och är försedd med ballistiskt skydd. Besparingen berör två materielprojekt, produktdefinitionsfas halvtidsmodifiering Stridsbåt 90 HS samt halvtidsmodifiering av Stridsbåt 90 HS. Genomförandegruppen bedömde att produktdefinitionsfasen skulle avbrytas och halvtidsmodifieringen reduceras, i avvaktan på att en inriktning valts avseende amfibieförbandens framtida förmågeinriktning. Halvtidsmodifieringen skulle skjutas framåt i tiden och delar av de inplanerade medlen reduceras.132 Förbandsmålsättningen för amfibiebataljonen har omarbetats med betydligt lägre ambitionsnivå.133 Produktdefinieringsfasen har avbrutits, medan halvtidsmodifieringen har skjutits framåt i tiden med ungefär samma totalkostnad som tidigare.134 Eftersom produktdefinitionsfasen avbrutits har man nu sämre kunskap om vad som finns på marknaden.135 Stridsbåt 90 vidmakthålls nu med begränsad operativ förmåga. Trots den sänkta ambitionsnivån innebär detta, enligt Försvarsmakten, brister i rörlighet och understöd.136 127Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 129Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar (BU 10/SR). 130Intervjuer med företrädare för Försvarsmakten samt uppgifter från http://blogg. /marinbloggen, . 131Källa: , Stridsbåt 90 H. 132Genomförandegruppens slutrapport, Redovisning av projekt om effektivisering av Försvarsmaktens materielförsörjning m.m. 133Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 134Utdrag ur Försvarsmaktens materielplan. 135Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen. 136Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen samt intervju med företrädare för Försvarsmakten, . BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Utveckling ersättning av undervattensvapen Projektet av undervattensvapen syftade till att utveckla och anskaffa ersättare till Försvarsmaktens lätta torpeder. Regeringen beslutade redan i budgetpropositionen att inte utveckla det dåvarande systemet Torped Mina Sensor (TMS), som var ett internationellt samarbetsprojekt med . Genomförandegruppen föreslog att ambitionsnivån för utveckling av ersättning av undervattensvapen skulle minska, och mängden inplanerade medel reduceras. Resultatet blev att projektet reducerades och senarelades i avvaktan på ny materielmålsättning från Försvarsmakten, vilket riskerar att påverka den operativa förmågan. Enligt materielplanen är kostnaderna för torpederna framskjutna , däremot är totalsumman i princip oförändrad jämfört med nivå. I granskningen har även framkommit iakttagelser som inte faller in under vare sig ekonomi eller förmåga. Som framgår ovan har besparingarna i varierande grad bidragit till den materielförsörjningsstrategi som regeringen sade sig vilja skynda på genom att själv besluta hur besparingarna skulle tas ut. Försvarsmakten menar att myndighetens möjligheter att följa intentionerna i materielförsörjningsstrategin till viss del minskade på grund av regeringens besparingar. Detta eftersom vissa av de projekt som avbröts befann sig i tidiga produktionsdefinitionsfaser som bland annat syftade till att undersöka vad som fanns på marknaden. Konsekvensen av dessa reduceringar börjar , enligt Försvarsmakten, få effekt när anskaffningar ska genomföras utan att de tidiga faserna som ska styra vägvalsfrågor har genomförts. Att avbryta dessa faser kan innebära ökade kostnader i anskaffningen, eftersom det inte är tillräckligt känt vad som finns på marknaden. livstidsförlängningar (halvtidsmodifieringar) har avbrutits, vilket i vissa fall lett till att Försvarsmakten behövt genomföra anskaffningar istället.137 Exemplet om spaningsfartyget ovan är ett sådant fall. Granskningen har inte gått in närmare på internationella samarbeten, och kan därför inte uttala sig om huruvida det har blivit några konsekvenser för exempelvis internationella relationer. 137 Underlag framtaget av Försvarsmakten inom ramen för granskningen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA har dock sett att några av de aktuella materielprojekten har varit del av internationella materielsamarbeten. Ett exempel på materielprojekt där det fanns internationella kopplingar är materiel för flygunderstöd av markförband support () som är system som behövs när markförband leder flygangrepp mot utpekade markmål. Enligt regeringens beslut skulle verksamheten avbrytas helt. Projektet ingick också som ett av de alternativa förslag som Försvarsmakten enligt uppgift ska ha lämnat informellt till genomförandegruppen.138 Projektet var planerat att ske samordnat med , vilket nu inte kunde ske.139 2014 behöver enligt plan ett antal () grupper, som behöver samma typ av materiel som beskrivs ovan. Den planerade verksamheten kopplad till avbröts inledningsvis, förutom viss materiel som redan var beställd och avsedd för förbanden i . Efter att gjort en vådabeskjutning av två tankbilar skärptes de materiella kraven ytterligare och nya anskaffningar har genomförts. Anskaffningen har också gjorts för att möjliggöra insats och utbildning parallellt.140 En besparing gjordes således initialt, men det innebar att kostnaderna sköts framåt. De tekniska kraven har förändrats, och den senarelagda anskaffningen har medgett en kvalitetsökning i planeringen. har senareläggningen inneburit att Försvarsmakten och FMV inte har kunnat samordna anskaffningen med som planerat. En sådan samordning hade kunnat underlätta utbildningen som ofta görs gemensamt.141 Även och , som nämns ovan, var internationella samarbeten med som avbröts. Inom ramen för granskningen har representanter för försvarsmyndigheterna framhållit att detta hade viss negativ påverkan på relationen med Finland.142 Inom ramen för granskningen har det även framkommit att det finns exempel på oklarheter i regeringens beslut om besparingarna, och exempel på otydlig styrning. Exempelvis fick Försvarsmakten inte veta hur stor reduceringen skulle vara för de projekt som skulle reduceras. Vad kan finna har myndigheten inte heller fått ta del av genomförandegruppens slutrapport där detaljerna kring besparingarna framgick. 138Intervju med företrädare för Försvarsmakten . 139Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 140Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 141Underlag framtaget av FMV inom ramen för granskningen. 142Intervjuer med företrädare för Försvarsmakten, . BESPARINGAR I FÖRSVARETS MATERIELFÖRSÖRJNING Ytterligare exempel på otydligheter är projektet halvtidsmodifiering av minröjningsfartyg som skulle reduceras enligt regeringens Genomförandegruppen motiverade denna reducering med att det planerades en så kallad generalöversyn av fartygen längre fram, varför halvtidsmodifieringen skulle kunna reduceras. I uppgifter ur Försvarsmaktens materielplan som har tagit del av framgår att det fanns en generalöversyn planerad under 2009-2012, och en halvtidsmodifiering var planerad till 2018. Det skedde alltså en sammanblandning av generalöversyn och halvtidsmodifiering. Det finns fyra fartyg av den här typen, och är två av fartygen inriktade mot mindre kvalificerade uppgifter och två ska genomgå halvtidsmodifiering under 2013 och 2014.143 4.3Försvarsmaktens redovisning av besparingarna