rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — Effekterna av reformerna i har utvärderats.119 Utvärderingarna pekar på att konsumentpriserna sjönk som ett resultat av reformerna. Frisörpriserna hade sjunkit med cirka hälften av mervärdesskattesänkningen efter reformens ikraftträdande, dock varierar effekten av momssänkningen med företagstyp och frisörtjänst. En del av skattesänkningen förefaller alltså ha tillfallit frisörföretagen. Efterfrågan på frisörtjänster eller sysselsättningen inom branschen påverkades inte av den sänkta momsen på frisörtjänster.120 och menar att försöket med reducerad mervärdesskattesats för frisörverksamhet och de andra tjänsterna sannolikt inte kommer att permanentas då de förväntade positiva effekterna till stor del förefaller ha uteblivit för frisörbranschen. Resultaten av den sänkta momsen på restauranger i visar att konsumentpriserna på kort sikt endast har minskat med ungefär en tredjedel av mervärdesskattesänkningen. Detta innebär att det råder en viss osäkerhet om reformens långsiktiga effekter då det, enligt ekonomisk teori, tar tid innan en marknad anpassar sig och når ett nytt långsiktigt jämviktsläge när den utsätts för en exogen förändring, t.ex. i form av en skattesatsförändring. Under denna process anpassar sig företagen till de nya villkoren och nya företag etableras på marknaden, som konsumentpriserna, enligt ekonomisk teori, pressas nedåt. Stora variationer förekommer mellan de analyserade restaurangerna. Majoriteten av restaurangerna ändrade över huvud taget inte sina priser efter reformens ikraftträdande. Detta står i skarp kontrast till en tredjedel av restau- 119Nedanstående referens till de finska utvärderingarna är hämtade från . och Kosonen . (2011). 120Statistik saknades för att kunna göra motsvarande utvärderingar av de andra tjänsterna som ingick i lågmomsförsöket. 5 DIFFERENTIERAD MERVÄRDESSKATT I 2011/12:RFR13 rangerna som sänkte sina priser med ett belopp som motsvarade hela momssänkningen. Studien indikerade dessutom att stora restauranger föreföll minska sina priser mer än mindre restauranger. Resultat saknas än så länge rörande vilka effekter reformen har haft på efterfrågan på restaurangtjänster eller sysselsättningen inom branschen. I konstaterades att en reducerad skattesats på arbetsintensiva tjänster från ledde till en ökad sysselsättning i dessa branscher. Sysselsättningen ökade inom frisörbranschen jämfört med den genomsnittliga sysselsättningsökningen i som var , dock kunde ingen sänkning av priserna på tjänsterna konstateras. Motsvarande positiva sysselsättningseffekt kan konstateras för mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne. Sysselsättningen ökade med mellan 6,2 och 10,4 beroende på tjänst, vilket kan jämföras med den genomsnittliga sysselsättningsökningen på . Inte heller för dessa tjänster kunde utvärderingen påvisa någon priseffekt.121 121 SOU 2011:70. 6 Effekter av att reducera mervärdesskattesatsen för tillträde till djurparker och transport i skidliftar 6.1 Sänkning av mervärdesskattesatsen och påverkan på konsumentpriserna Besluten att reducera momsskattesatsen för tillträde till djurparker och transport i skidliftar har tidigare inte utvärderats. En utvärdering av vilka förändringar respektive branscher har genomgått är därför befogad. I vilken utsträckning konsumentpriset förändras, som ett resultat av en momsskattesänkning, beror i slutänden på produktens eller tjänstens priskänslighet (avseende både efterfrågan och utbudet). Ett vanligt antagande i ekonomisk teori är att utgå från en marknad som kännetecknas av fullständig konkurrens. Marknaden antas vidare befinna sig i långsiktig jämvikt för en förändring. En sänkning av mervärdesskattesatsen leder till att företagens marginalintäkter ökar och på kort sikt kan de öka sin produktion och sin vinst. Detta skapar ett förändringstryck i branschen, vilket resulterar i att nya företag etableras på marknaden och att priset sjunker. Nya företag lockas att etablera sig till dess att företagens genomsnittskostnader är lika med marginalkostnaden, vilket motsvarar konsumentpriset. Vid det nya långsiktiga jämviktsläget påverkar sålunda hela mervärdesskattesänkningen konsumentpriset. Skatteförändringen antas vidare leda till oförändrade producentpriser då företagens kostnader för produktionsfaktorerna inte påverkas av skatteförändringen. Vid det nya långsiktiga jämviktsläget har antalet företag som är verksamma på marknaden ökat och alla företag producerar samma kvantitet som de gjorde innan skatteförändringen trädde i kraft. Vid ett fullt genomslag i konsumentpriserna skulle förändringen av mervärdesskattesatsen för transport i skidliftar från till innebära att priserna minskade med 5,4 procent.122 Med samma antagande för tillträde till djurparker skulle beslutet att sänka mervärdesskatten från till innebära att priserna minskade med 15,2 procent.123 I realiteten är antagandet att företagens kostnader för produktionsfaktorer, hyra, arbetskraft etc., inte förändras framför allt på orealistiskt. Detta innebär att den slutliga påverkan på konsumentpriset sannolikt kommer att understiga den beslutade mervärdesskattesänkningen. En rättvisande analys av prisutvecklingen inom de två analyserade branscherna bör därtill ta hänsyn till förändringen av den allmänna prisutvecklingen för varor och tjänster (konsumentprisindex, KPI) över tiden (se bilaga 2). Den förväntade prissänkningen kommer alltså att justeras med KPI- 122(1,06-1,12)/1,12=-0,054. 123(1,06-1,25)/1,25=-0,152. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 förändringen så att analysen görs av den inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen.124 En prissänkning i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen kan förväntas i de fall de företag som är verksamma i de båda branscherna har en genomsnittlig kostnadsökning motsvarande KPI generellt, samt en oförändrad vinstmarginal för sina erbjudna tjänster. Analysen av prisförändringen på liftkort och inträde till djurparker kommer att göras på både kort och lång sikt. Medan prisförändringen på kort sikt avser efter att momssänkningen genomfördes åsyftar på lång sikt perioden fr.o.m. reformens ikraftträdande /11, beroende på tillgången till statistik för respektive bransch. En komplicerande faktor med analysen av de båda branscherna är att en korrekt utfärd prismätning borde utgå från en grupp varor och tjänster av kvalitet. använde sig t.ex. av s.k. hedonisk regression för att beakta kvalitetsförändringar i prisindexsammanhang. Metoden är emellertid resurskrävande och det har inte varit möjligt av tids- och resursskäl att separera kvalitetsförändringar från de rena prisförändringar som följs upp i studien. Antagandet om kvalitet kan antas gälla på kort sikt för respektive bransch, dvs. den erbjudna varans eller tjänstens kvalitet förändras inte . Mätningen av prisutvecklingen på , i detta fall för liftkort och för entré till djurparker, är mer komplicerad. Marknaderna förändras ständigt både avseende struktur och de erbjudna produkternas kvalitet. En kvalitativ beskrivning av de förändringar som kan tänkas förklara prisförändringen på kommer därför att göras i undersökningen. Prisförändringen för perioden som föregick mervärdesskattesänkningen kommer också att analyseras för respektive bransch. Analysen görs för att undersöka att företagen inte ökade sina marginaler i samband med mervärdesskattesatsförändringen. 6.2 utvärderingar av reducerade mervärdesskattesatser Det är, som har poängterats tidigare, inte lika vanligt att utvärdera skatteutgifter som direkta stöd till företag och hushåll. En viktig indikator för att utvärdera en reforms effektivitet är i vilken utsträckning en reducerad skattesats påverkar konsumentpriset. sänktes mervärdesskatten på livsmedel i , från till . Vid fullt prisgenomslag innebär det en minskning av konsumentpriset . Mätningar av KPI visar att de genomsnittliga livsmedelspriserna sjönk mellan . Denna prissänkning fortsatte att gälla under den resterande delen av året. 124 Detta mått används också av i deras analys av prisutvecklingen på böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattades av mervärdesskattesänkningen som genomfördes . 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR tillsattes för att följa och granska hur priset på böcker utvecklades efter mervärdesskattesänkningen.125 Mervärdesskatten på böcker i sänktes , från normalskattesatsen ned till . Detta motsvarade en sänkning av prisnivån . Inflationsjusterat innebar detta att priset på en bok behövde sänkas för att uppnå fullt prisgenomslag. kom fram till att priserna på böcker i genomsnitt sjönk , dock slog skattesatssänkningen igenom i olika grad för olika typer av produkter. Sänkningen av mervärdesskattesatsen på böcker respektive livsmedel kan således sägas ha fått ett stort genomslag på konsumentpriserna.126 6.3 Tillträde till djurparker 6.3.1 Bakgrund till den nuvarande skattesatsen Utredningen mervärdesskattefrågor III kultur m.m. föreslog att en reducerad skattesats skulle gälla för tillträde till djurparker.127 Av olika orsaker gick den dåvarande regeringen inte vidare med detta förslag när mervärdesskatten inom kultur, utbildnings- och idrottsområdet förändrades. Regeringen ansåg att en reducerad skattesats skulle förbehållas verksamheter som tydligt utgjorde en del av kulturområdet. Frågan om att reducera momsskattesatsen var därefter föremål för återkommande riksdagsmotioner . Samtliga motioner avstyrktes av skatteutskottet med hänvisning till att verksamheten inte tydligt utgjorde en del av kulturområdet. Därtill menade utskottet att en lägre skatt på tillträde till djurparker skulle kunna skapa praktiska tillämpningsproblem.128 tog initiativ till att ett tillkännagivande skulle riktas till regeringen med innebörden att skattesatsen skulle reduceras från till . Motivet var att utskottet ansåg att det var rimligt att mervärdesskatten för djurparksverksamhet inte skulle överstiga motsvarande skattesats som gällde för museer med skattepliktig verksamhet.129 biföll därefter utskottets förslag (rskr. 1999/2000:245). Den dåvarande regeringen föreslog att mervärdesskatten på tillträde till och förevisning av djurparker skulle sänkas i enlighet med beslut. I propositionen framfördes som huvudargument för ändringen att verksamhet som bedrivs vid djurparker borde jämställas med verksamhet som bedrivs inom kulturområdet då de gör en viktig kulturell insats. Djurparker bidrar bl.a. till att skydda Ett annat syfte med bokmomsen var även att påverka det sociala och könsbundna läsandet. 128Fi2000/2541 och prop. 2000/01:23. 1999/2000:SkU21. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 utrotningshotade djur, bedriver utbildning och forskning samt samarbetar med djurparker i andra länder. Andra anläggningar där djur visas upp, t.ex. minizoon, nöjesparker eller bondgårdar, exkluderades från att omfattas av sänkningen av mervärdesskatten.130 Lagändringen trädde i kraft (rskr. 2000/01:106).131 Förslaget till ändrade regler beslutades trots att det kunde förutses att gränsdragningsproblem gentemot nära angränsande verksamheter, t.ex. nöjesfält, och museer, kunde uppkomma. En reducerad mervärdesskattesats för tillträde till olika kulturella evenemang är tillåten i enlighet med momsdirektivets bilaga III. Övriga tjänster som erbjuds inom en djurpark, t.ex. servering av mat och rumsuthyrning, beskattas enligt de skattesatser som gäller för dessa varor och tjänster. Skatteutgifter och statsfinansiella effekter I propositionen beräknades, enligt en sammanställning av , de totala intäkterna av entréavgifter för ett antal djurparker uppgå till exklusive mervärdesskatt 1999. Bedömningen var att dessa djurparker i stort sett motsvarade de anläggningar som skulle omfattas av den reducerade mervärdesskattesatsen. Intäkterna från entréavgifter uppskattades uppgå till exklusive mervärdesskatt 2001. In- täktsminskningen för staten förväntades uppgå till införandeåret och därefter . Beräkningen byggde på antagandet att djurparkerna inte skulle öka sina vinstmarginaler och att mervärdesskattesänkningen fullt ut skulle komma konsumenterna till godo i form av lägre priser.132 Skatteavvikelsen är ett mått på den skattelättnad som djurparker får i förhållande till om normalskattesatsen skulle gälla för tillträde till djurparker. I regeringens redovisning av skatteutgifterna beräknas skatteavvikelsen för tillträde till djurparker uppgå till mellan (netto: ) för inkomståren 20102013.133 Yttranden från olika intressenter Nedan redovisas synpunkter som inkom från olika remissinstanser i samband med beredningen av förslaget.134 välkomnade förslaget och ansåg det riktigt då dess medlemmar gör en viktig kulturell insats. Föreningen betonade att djurparkernas verksamhet i huvudsak hör till kulturområdet och inte nöjesparker, nöjesfält och andra verksamheter inom nöjesbranschen.135 Förslaget borde, enligt föreningen, även omfatta nöjesparker med fast verksamhet. Regeringen menade att en sådan utvidgning skulle innebära att också kommersiell nöjes- och underhållningsverksamhet skulle omfattas av en sänkt skattesats. Detta skulle innebära ett avsteg från huvudar- 2000/01:23. 2000/01:23. 133Se avsnitt 5.2. 134Fi 2000/2541. 135Svenska (2005). 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR gumentet för reformen, nämligen att jämställa djurparker med annan verksamhet som bedrivs inom kulturområdet. och var positivt inställda till förslaget men menade att definitionen av djurpark skulle kunna vidgas. Regeringen menade emellertid att detta skulle kunna leda till att verksamheter som i högre utsträckning hade anknytning till nöjesverksamhet än till djurparksverksamhet skulle omfattas av förslaget. Andra remissinstanser som välkomnade förslaget var och Föreningen . () avstyrkte förslaget att särreglera djurparker och påtalade vikten av klara och entydiga regler som en förutsättning för en förutsägbar rättstillämpning. De anförde att förslagets definition av djurpark var oklar och att gränsdragningsproblem mot angränsande verksamheter kunde uppkomma. RSV ansåg vidare att andra stödformer, t.ex. riktade bidrag, vore mer ändamålsenligt om syftet var att gynna det utvecklings- och bevarandearbete som vissa djurparker bedriver. i undrade om den reducerade skattesatsen enbart skulle gälla djurparker uppräknande i lag eller skulle sänkningen också gälla för bl.a. nöjesparker och utställningar. i ansåg att eventuella gränsdragningsproblem var relativt ringa. Flera remissinstanser, bl.a. RSV och Föreningen , förordade att guidning och studiebesök skulle beskattas med samma skattesats som entréavgiften. Regeringen menade att gränsdragningsproblem motiverade att den reducerade skattesatsen också skulle gälla för guidning, oavsett om betalning för tjänsten görs vid inträdet eller i parken. Beslutet att införa en reducerad skattesats för tillträde till djurparker medförde, enligt , inga allvarliga avgränsningsproblem som framkom i rättsfall, motioner eller uttalanden från eller branschen. Ett mindre tillämpningsproblem som lyfte fram var att vissa djurparker ibland måste fördela sitt beskattningsunderlag på olika skattesatser, t.ex. vid gemensam entré till djurpark och nöjesfält eller vid försäljning av paketerbjudanden (inträdet till djurparken kombineras med betalning för boende, serverings- eller konferenstjänst). Detta innebär också att administrationen ökar för berörda myndigheter.136 delade inte utredningens slutsatser och ansåg att det rörde sig om konstruerade gränsdragningsproblem som deras medlemmar inte upplevde förekom i deras verksamhet.137 Flertalet av djurparkerna tillämpar inte någon gemensam entréavgift. I de fall där det förekommer har det inte vållat några som helst problem, varken i bokföringen eller i relationerna med skattemyndigheterna. De djurparker som erbjuder s.k. kombipaket ser heller inga som helst problem att 136SOU 2005:57 och SOU 2005:57 bilagedel. 137Fi2005/3322. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 vid bokföringen skilja på vad som är djurparkavgift eller vad som är något annat. Inga anmärkningar har framförts från . Sammanfattningsvis delar vi således inte de uppfattningar som framförs i betänkandet. Det är i det närmaste konstruerade problem, eftersom varken djurparkerna eller kunnat peka på ett enda konkret problem.138 Företrädare för en botanisk trädgård framförde till att den reducerade skattesatsen för djurparker var orättvis. De menade att botaniska trädgärdar eller andra anläggningar vars verksamhet var att bevara eller förevisa växter av olika slag borde erhålla motsvarande skattereduktion. Utredningen menade emellertid att en utvidgning av skattenedsättningen inte skulle lösa några gränsdragningsproblem. En icke försumbar risk som lyftes fram var att nya nu okända gränsdragningsproblem riskerade att visa sig. Nya aktörer argumenterar, med hänvisning till rättviseargumentet, att deras verksamheter också borde gynnas av en reducerad skattesats.139 Efter det att skattenedsättningen har genomförts har enskilda motioner, med hänvisning till djurparkernas reducerade skattesats, tagit upp frågan om att också andra områden, t.ex. nöjesparker och science center, borde få samma skatteförmån.140 Kontakt med och dess medlemmar bekräftar att frågan inte heller upplevs generera några problem vad gäller att fördela beskattningsunderlag på olika skattesatser. I de fall det är aktuellt räknar djurparken ut en procentuell fördelning per produkt och redovisar på respektive skattekonto. har undersökt om sänkningen av skattesatsen aktualiserade några praktiska problem. Det har inte kommit till verkets kännedom att den sänkta momsskattesatsen skapade många frågor eller nya gränsdragningsproblem m.m. Det verkar således som om sänkningen av skattesatsen i just detta fall inte medförde några stora tillämpningsproblem, tvärt emot den farhåga som verket framförde till Mervärdesskattesatsutredning- en.141 Djurparkernas diversifierade verksamhet innebär att det är vanligt förekommande att alla momssatser används.142 Stiftelsen är ett friluftsmuseum med staten som en av stiftarna och som årlig bidragsgivare. Verksamhetsinriktningen innebär att i grunden bedriver en momsbefriad kulturhistorisk verksamhet. Inslagen av momspliktiga delar är dock stora och på grund av denna blandade verksamhet har länge haft en schablonberäknad avdragsrätt för en del av momsbeloppet för kostnader av gemensam karaktär. En grundligare översyn av momssituation och av den schablonberäknade avdragsrätten gjordes 2008. Till den momspliktiga delen hör djurparksverksamhet, men även andra momspliktiga verksamheter har tillkommit eller ökat t.ex. försäljning, frivillig 138SLAO (2005). 139SOU 2005:57, SOU 2005:57 bilagedel och SOU 2006:90. 140SOU 2005:57 bilagedel. 142Information rörande denna fråga bygger på underlag från och dess medlemsföretag. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR momsplikt för uthyrning av verksamhetslokaler och kulturevenemang med separat entré. I utredningen viktades de olika verksamheterna utifrån en skälig grund, och slutsatsen blev att av entréavgiften skulle momsbeläggas . Beräkningsgrunden accepterades av och gäller . Flera av de större anläggningarna bedriver också hotell- och restaurangverksamhet, med inriktning mot konferens- och privatkundssegmentet. Bokningssystemen tilldelar alla bokningsbara produkter, allt ifrån hotellrum till djurguidningar, en momskod. och har, enligt egen utsaga, inga problem med särskiljandet av olika momssatser. Entrésystemet och kassasystemen är programmerade för de olika procentsatser som gäller, t.ex. är det olika momssatser på matförsäljning i serveringar respektive kiosker och på varor som säljs i souvenirbutiker. 6.3.2 Beskrivning av och Föreningen Endast s.k. permanenta anläggningar med djur som tillhör vilda arter får, enligt , tillämpa den reducerade skattesatsen. Därutöver måste djurparken också vara godkänd av . Enligt bestämmelser omfattas också fristående anläggningar som delfinarier, akvarier och tropikhus av den lägre skattesatsen under förutsättning att de uppfyller de krav som gäller för djurparker.143 () bildades och är en medlemsorganisation som representerar t.ex. djurparker, akvarier och tropikhus. Samtliga i verksamma djurparker av betydelse är medlemmar i föreningen. De 20 medlemsparkerna är , , , Järvzoo, , Tropicarium, , , Ark, , i , , Akvariet, , , Tropikariet i , , , Zoologiskpark och . Därtill tillkommer i , samt sex associerade medlemmar.144 För att medges medlemskap måste djurparken inneha alla nödvändiga tillstånd som ställs som krav för att bedriva verksamheten. Därutöver måste djurparken följa SDF:s fastställda stadgar och etiska regler. SDF verkar för att stödja, upprätthålla och utveckla den professionella nivån inom medlemsparkerna. I sitt remissvar på betänkandet från lyfter föreningen fram att deras etiska regler i hög utsträckning knyter an till och accentuerar att djurparkernas verksamhet i huvudsak tillhör kulturområdet.145 Enligt är föreningens uppgifter bl.a. att 143Skatteverket (2010b). 144Detta avsnitt bygger där inget annat anges på information hämtad från , samt intervjuer med föreningen. 145http:///SDFs-ETISKA-REGLER-2010-04- 15.pdf. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 aktivt stödja medlemmarnas bevarandearbete med hotade djurpopulationer samt att medverka till att öka allmänhetens medvetande i dessa och närliggande naturvårdsfrågor, genom betoning av dessa mål stärka djurparkernas ställning i samhäl- let som aktörer i arbetet med att bevara av biologisk mångfald samt som folkbildare inom naturvårdsområdet.146 Föreningen () startades och dess nio medlemmar utgör av tropikanläggningarna i Sverige.147 För kunna bli medlem i föreningen måste en anläggning uppvisa utfärdade godkännanden för verksamheten av och samt följa föreningens stadgar och etiska regler.148 6.3.3 Beskrivning av branschen och dess omsättning Enligt SCB:s företagsdatabas klassificerades 27 företag som , djurparker och naturreservat 2011. Antalet företag uppdelat efter storleksklass visas i tabellen nedan. Djurparkerna dominerar bland företagen, vilket kommer att framgå av den branschstatistik som SDF har skickat in till denna undersökning. TABELL 12 ANTALET , DJURPARKER OCH NATURRE- SERVAT EFTER STORLEKSKLASS OCH TID Källa: SCB:s företagsdatabas (). Flertalet svenska djurparker är medlemmar i branschföreningen. Omsättningen hos och uppgick, som framgår av bilaga 5, till uppemot hälften av branschens totala omsättning 2010. har flest besökare, därefter kommer och . Dessa tre anläggningar hade över hälften av branschens totala antal besökare . 146http:///SDFs-Stadgar-2010-04-15.pdf. 147I realiteten är det sju kommersiella anläggningar som är verksamma i då en av föreningens medlemsanläggningar är verksam i och en medlem är en djurvårdsinstitution som inte tar ut någon entréavgift. 148Detta avsnitt bygger där inget annat anges på underlag från och telefonintervjuer med företrädare för Föreningen . 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 6.3.4 Svenska djurparkers och tropikanläggningars entréavgifter efter sänkningen av mervärdesskattesatsen Prisförändring på kort sikt Fullt prisgenomslag innebär att den genomsnittliga entréavgiften ska sänkas som en följd av den sänkta momsskattesatsen. Som beskrevs i avsnitt 6.1 justeras den förväntade förändringen av priset på tillträde till djurparker med inflationen.