rir · H0B57 · 2012-03-28 00:00:00 — För att få en bild av den samlade kunskapen om förutsättningarna att begränsa transportsektorns utsläpp av växthusgaser innefattar granskningen underlag från internationella organ så som , EU- kommissionen, och . Vidare ingår underlag från nationella aktörer, däribland och , samt underlag från parlamentariskt tillsatta beredningar, som Miljövårdsberedningen och Klimatberedningen. Utgångspunkten för granskningen har kompletterats genom den forskningsöversikt som en forskare vid genomfört på uppdrag av . Av de underlag som tagit del av framgår att potentialen att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn genom fordonseffektivisering och renare bränslen sannolikt är stor, men att det finns betydande osäkerheter kring tekniska genombrott och vilka kostnader som är förenade med dessa. I samtliga underlag problematiseras fortsatta trafikökningar inom koldioxidintensiva trafikslag, och behovet av kompletterande åtgärder lyfts fram. För att minska utsläppen av växthusgaser utan att göra avkall på tillgänglighet skriver att det bland annat krävs en ny syn på rörlighet. Både gods och resenärer behöver transporteras i större kluster och med mer effektiva transportmedel. Underlag och resonemang om detta utvecklas i kapitel 5. 24Uppdrag att utarbeta inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för , regeringens direktiv . 25En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 20. Se även Riktlinjer för klimatpolitiken m.m., bet. 2008/09:MJU28, s. 24. 26Riktlinjer för klimatpolitiken m.m., bet. 2008/09:MJU28, s. 3. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? 1.3.3Förändringar i transportsystemet bör beaktas på lång sikt Investeringsplanens betydelse för transportsystemet som helhet är relativt liten Regeringen skriver att klimatutmaningen ställer nya krav på transportsystemet och betonar vikten av ett långsiktigt perspektiv i infrastrukturplaneringen.27 Vidare skriver regeringen att det långsiktiga perspektivet behövs för att transportinfrastrukturen är ett så omfattande system att de förändringar som kan göras från till ett annat är mycket små i förhållande till den infrastruktur som redan finns.28 Detta är en viktig utgångspunkt i granskningen. Transportinfrastrukturen är till stor del redan utbyggd och en investeringsplan som den för kommer inte att förändra systemet på något genomgripande sätt. Effekterna av en nationell infrastrukturplan, exempelvis avseende koldioxidutsläpp, kommer också att vara marginella jämfört med transportsektorns totala utsläpp. Infrastrukturen har dock långsiktiga och strukturerande effekter på samhället. Utgångspunkten i granskningen är att den nationella planen 2010-2021 utgör ett av flera steg för att nå det långsiktiga transportpolitiska målet och att skapa ett transportsystem utan några nettoutsläpp av växthusgaser . Viktigt med insyn och transparens Regeringen styr den långsiktiga infrastrukturplaneringen. I detta ingår att prioritera mellan transportpolitiska mål och att fastställa den nationella planen för transportsystemet. utgångspunkt är att regeringen på ett tydligt sätt bör redovisa för vilka prioriteringar som gjorts och i vilken mån de beslut som fattas tillgodoser de transportpolitiska målen. Dessa grundläggande krav på tydlighet och transparens i rapporteringen till är ytterligare en central utgångspunkt i granskningen. Inför den senaste infrastrukturplaneringen ville regeringen, på ett tydligare sätt än i tidigare planeringsomgångar, att åtgärdsplaneringen skulle vara trafikslagsövergripande. Med detta avsågs att transportbehovet skulle vara utslagsgivande för valet av åtgärd, oberoende av trafikslag.29 Regeringen angav 27Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021, regeringens skrivelse 2009/10:197, s. 6. 28Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s.107 . 29Ett trafikslagsövergripande synsätt behöver bli tydligare så att mest ändamålsenliga trafikslag kan användas för varje resa och transport. [] Ett väl fungerande transportsystem utnyttjar på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt alla trafikslag, både var för sig och i Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s. 21 respektive s. 209. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT i samband med detta att samhällsekonomiska analyser skulle spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar, vilket bekräftades av trafikutskottet.30 1.3.5Fyrstegsprincipen i linje med klimatmålen Fyrstegsprincipen togs fram av i början av 2000-talet31 och är den metod som riksdag och regering förordat inom infrastrukturplaneringen. Fyrstegsprincipen innebär att åtgärder ska prioriteras efter analys i fyra steg32: 1.åtgärder som kan påverka transportbehovet och val av transportsätt, 2.effektivare utnyttjande av befintliga trafikanläggningar och fordon, 4.nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder menar att fyrstegsprincipen ska utgöra ett viktigt förhållningssätt vid framtagning och analys av olika lösningar, och framhåller att alternativa sätt att lösa framtida transportbehov behöver övervägas i åtgärdsplaneringen.33 Utskottet utgår också från att trafikverken (och ) under planeringsprocessen 2010-2021 kommer att använda fyrstegsprincipen vid prioritering mellan olika strategier och åtgärder i arbetet med att genomföra en transportslagsövergripande nationell systemanalys.34 Granskningen berör framför allt regeringen och , tidigare och (trafikverken). För att få en bild av behovet av åtgärder för att begränsa transportsektorns utsläpp av växthusgaser utifrån nu tillgänglig kunskap, innefattar granskningen en genomgång av underlag från 30Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet. 2008/09:TU2, s. 42. 31Fyrstegsprincipen redovisades i inriktningsbeslutet (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) och i regeringens beslut om att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen m.m. Regering och riksdag specificerade vikten av att planera i enlighet med fyrstegsprincipen i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, bet 2008/09:TU2. 32I uppdraget till kapacitetsutredningen utvecklade regeringen tolkningen av fyrstegsprincipen: Steg 1: Åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. Omfattar planering, styrning, reglering, påverkan och information med bäring på såväl transportsystemet som samhället i övrigt, för att minska transportefterfrågan eller föra över transporter till mindre utrymmeskrävande, säkrare eller miljövänligare färdmedel. Steg 2: Åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur. Omfattar insatser inom styrning, reglering, påverkan och information riktade till transportsystemets olika komponenter för att använda befintlig infrastruktur effektivare, säkrare och miljövänligare. Uppdrag för ökad kapacitet i järnvägssystemet, . 33Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s. 88. 34Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet. 2008/09:TU2, s. 37. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? internationella organ, svenska expertmyndigheter och parlamentariskt tillsatta beredningar. har även låtit genomföra en forskningsöversikt för att beskriva kunskapsläget. En viktig del av insamlingen av empiri till granskningen har varit intervjuer och sammanställningar av offentliga publikationer.35 Intervjuer har genomförts med företrädare för på central nivå, Trafikanalys, och , liksom med och . Utöver detta har granskningen huvudsakligen innefattat följande moment. har genomfört strukturerade intervjuer vid sex regionala kontor,36 med enhetschefer för respektive kontors avdelning för långsiktig planering. Med utgångspunkt i ett enkätliknande formulär har företrädarna fått besvara frågor om hur de tolkat regeringens styrning av infrastrukturplaneringen med avseende på klimatmål. Syftet med de strukturerade intervjuerna har varit att ge underlag för att besvara delfrågorna 1 och 2, om regeringens styrning av infrastrukturplaneringen. Tillgänglig kunskap om fordonseffektivisering För att komplettera underlagen från expertmyndigheter, parlamentariskt tillsatta utredningar och internationella organ har låtit göra en forskningsöversikt av potentialen att minska koldioxidutsläppen med hjälp av fordonseffektivisering. Översikten har gjorts av , forskningsledare på avdelningen för miljöstrategisk analys vid . Rapporten har kvalitetssäkrats av Per Kågeson, professor i miljösystemanalys vid ().37 Syftet har varit att ge underlag för att besvara den övergripande granskningsfrågan, om den långsiktiga infrastrukturplaneringen styrs så att både tillgänglighetsmål och långsiktiga klimatmål beaktas på ett samordnat och transparent sätt. Formella utlåtanden från myndigheter har begärt in formella utlåtanden från berörda myndigheter (, , och ) för att få en bild av hur myndigheterna uppfattar innebörden av de transportpolitiska målen, inklusive målet om begränsad klimatpåverkan. 35Linnea har medverkat under en avgränsad del av granskningen. 36Region , Väst, Syd, Öst, Mitt och . 37Per Kågeson är professor vid Kungliga Tekniska , med inriktning mot styrmedel och kostnadseffektivitet inom transportsektorn. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT även blivit ombedda att lämna sin syn på vilka åtgärder som krävs för att uppnå klimatmålen och hur de tolkar regeringens styrning. Myndigheternas utlåtanden har bidragit till att ge svar på den övergripande granskningsfrågan, samt delfrågorna 1 och 2. Inom ramen för granskningen har låtit göra begränsade känslighetsanalyser av fyra utvalda investeringsobjekt som ingår i den nationella planen 2010-2021. har i samarbete med konsultföretaget genomfört tre typer av känslighetsanalyser på uppdrag av Riksrevisionen.38 1.Hur den samhällsekonomiska lönsamheten påverkas om koldioxidutsläpp från byggnadsfasen och drift och underhåll inkluderas i de samhällsekonomiska kalkylerna. 2.Hur en avtagande personbiltrafik (i enlighet med planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan39) skulle påverka den samhällsekonomiska lönsamheten för objekten. 3.Hur en lägre diskonteringsränta för koldioxid skulle påverka investeringarnas samhällsekonomiska lönsamhet. Denna analys gjordes för sig, men även med utsläppen från byggnadsfasen och drift och underhåll inkluderade. Syftet med de begränsade känslighetsanalyserna har varit att komplettera dokumentstudier och intervjuer för att ge svar på delfråga 3, om samhällsekonomiska modeller. Granskningen har avgränsats till den senast genomförda infrastrukturplaneringen, som gäller inriktningen för infrastrukturen för . Denna avgränsning gäller för såväl regeringens styrning och samordning, som för användning av samhällsekonomiska modeller. Vägtransporterna står för av transportsektorns utsläpp av växthusgaser, därför är dessa utsläpp i fokus för granskningen. 38Känslighetsanalyserna och urval av objekt till dessa beskrivs närmare i Bilaga 2. 39Trafikslagsövergripande planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan, 2010:95. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? 1.6Precisering av centrala begrepp slogs myndigheterna och samman och bildade den nya myndigheten . påbörjats tidigare, i och med att myndigheterna skulle samarbeta kring den långsiktiga infrastrukturplaneringen. och publicerade gemensamma underlag till förslaget till nationell plan för transportsystemet. I den här rapporten refereras till trafikverken för att beskriva och arbete . När det gäller uttalanden, utlåtanden eller bedömningar efter refereras till den nya myndigheten . Infrastrukturplanering är det övergripande begrepp som används för att beskriva hela planeringsprocessen från inledande direktiv och inriktningsproposition till regeringens fastställelse av den nationella planen. Inriktningsplanering är det första steget i infrastrukturplaneringen där trafikverken (numera ) utifrån regeringens direktiv tar fram övergripande analyser över behoven i transportsystemet och vad som kan åstadkommas vid olika anslagsnivåer. Inriktningsproposition avser regeringens proposition för inriktningen av transportpolitiken. Propositionen baseras på trafikverkens inriktningsplanering och innehåller förslag till ramar för investeringar samt drift och underhåll för de olika trafikslagen. Åtgärdsplanering startas formellt genom direktiv från regeringen efter det att antagit inriktningspropositionen. Åtgärdsplaneringen genomförs och ger underlag till långsiktiga nationella och regionala planer för hur infrastrukturen för de fyra trafikslagen väg, järnväg, sjöfart och luftfart ska byggas ut och underhållas. Åtgärdsplaneringen avslutas med förslag till nationell plan, baserad på trafikverkens analyser och prioriteringar. Nationella planen (2010-2021), syftar på den av regeringen fastställda planen för infrastruktursystemet för . För varje investering i transportinfrastruktur som föreslås i den nationella planen redovisas samlade effektbedömningar, inklusive måluppfyllelse.40 De samlade effektbedömningarna ska redovisa hur investeringen bidrar (eller inte bidrar) till måluppfyllelse och hur den relateras till de nya transportpolitiska målen. 40 Uppdrag att genomföra åtgärdsplanering (...), regeringsbeslut . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Samhällsekonomiska analyser är en metod för att utvärdera objekt där kostnader och nyttor kvantifieras för att kunna bedöma om ett objekt är värt att genomföra. Analyserna är obligatoriska för enskilda investeringar under åtgärdsplaneringen och tillämpas för att bedöma lönsamheten av dessa. Analysen ska ge en bild av den samhällsekonomiska nyttan av objektet, det vill säga både monetära och icke-monetära kostnader och nyttor för alla aktörer som omfattas av objektet. Objektkalkyler är samhällsekonomiska kalkyler som används för att bestämma lönsamheten för enskilda investeringsobjekt och därmed ska underlätta prioritering mellan olika åtgärder. Systemkalkyl genomförs för att bedöma de samlade effekterna för resenärer, godsköpare och samhället i övrigt av att genomföra de investeringar som ingår i den nationella planen 2010-2021. Utgångspunkten för effektbedömningen är trafikprognoser, som ger en bild av hur investeringarna påverkar gods- och persontransporterna. Inom ramen för systemkalkylen genomförs upprepade trafikprognoser där den nya infrastrukturen ingår. Elbilar används i rapporten som ett samlingsnamn för bilar som helt eller delvis drivs med el. Elbilar kan dels vara laddhybrider som både har förbränningsmotor och batterimotor och dels vara batterielbilar som enbart drivs med el. Med bilpark avses registrerade svenska personbilar. Växthusgaser är ett samlingsnamn för gaser som bidrar till växthuseffekten. Den viktigaste växthusgasen från transportsektorn är koldioxid, andra växthusgaser som regleras av FN:s Kyotoprotokoll är metan, lustgas (dikväveoxid) och vissa fluorerade gaser. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2 Transport- och klimatpolitik har fastställt nationella mål för klimat- och transportpolitiken. I detta kapitel ges en bakgrund till de mål som är relevanta för granskningen. I avsnittet redogörs även för planeringsprocessen för infrastruktur, samt för det svenska transportsystemet. 2.1Mål för klimat- och transportpolitik Det internationella samarbetet inom klimatområdet har sitt ursprung i . Klimatkonventionens övergripande mål är att stabilisera halten av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förebygger farlig mänsklig inverkan på klimatsystemet. har tillsammans med andra länder ansvar för att det globala målet kan nås.41 Det så kallade tvågradersmålet, om att begränsa ökningen av medeltemperaturen globalt till högst två grader jämfört med förindustriell nivå, har skrivits in i Köpenhamnsöverenskommelsen och erkändes av FN vid klimatmötet i 2010.42 EU:s medlemsstater har tidigare enats om målet. 2.1.2Nationella mål om klimatpåverkan har fastställt nationella miljökvalitetsmål för 16 olika områden,43 varav ett är Begränsad klimatpåverkan. Klimatförändringarna är enligt regeringen den högst prioriterade miljöfrågan.44 Målet om begränsad klimatpåverkan syftar till att uppnå tvågradersmålet, liksom 41En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 22. 42Beslut om detta mål fattades 1996 av . Commission of Communities. (2005). Se även United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) (2010) The Agreements. 43Svenska miljömål - Miljöpolitik för ett hållbart samhälle, prop. 1997/98:145, bet 1998/99:MJU6, rskr 1998/99:183. Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete, prop. 2009/10:155, 2009/10:MJU25. 44En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 17. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? koncentrationsmålet.45 Innebörden av målet om Begränsad klimatpåverkan förtydligades senast i regeringens miljömålsproposition från 2009.46 För att klara koncentrationsmålet konstaterar regeringen att de globala utsläppen minst måste halveras till 2050 jämfört med och att den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp med 80-95 procent.47 EU slog fast denna målsättning under det svenska ordförandeskapet 2009. Regeringen uppger i klimatpropositionen att flyttar fram positionerna i klimatpolitiken. Inriktningen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.48 I klimatpropositionen anger regeringen att utsläppen av klimatgaser bör minska jämfört med . Målet gäller den ickehandlande sektorn, som inte ingår i handeln med utsläppsrätter, och innebär en minskning av utsläppen med i förhållande till nivå.49 Detta är inklusive insatser i andra länder, som ska uppgå till en tredjedel av utsläppsminskningen.50 Regeringen har i samma proposition satt upp en långsiktig prioritering att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Transportsektorn pekas särskilt ut som en sektor med stor potential för utsläppsminskningar.51 Hur stor del av utsläppsminskningarna som ska ske inom transportsektorn har dock inte specificerats av regeringen Efter ett initiativ från Europeiska kommissionen arbetar flera medlemsstater, däribland , med så kallade färdplaner för ett utsläppssnålt samhälle år 2050.52 har fått i uppdrag att ta 45Enligt koncentrationsmålet ska klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162. 46Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete, prop. 2009/10:155, s. 85-86. Se även En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162. 47En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 17. 48I En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 17 uttrycker inte regeringen explicit vad som avses med nettoutsläpp. I förarbetet (vetenskapliga rådets rapport) ges emellertid viss vägledning. I vetenskapliga rådets redogörelse för relativa förändringar i utsläppsutrymme vid en stabiliseringsnivå på 400 miljondelar koldioxid framgår att de svenska utsläppen behöver minska av nivåer. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken Rapport från Vetenskapliga rådet för klimatfrågor (2007:3). 49Sedan 2005 finns ett system inom EU där vissa industrisektorer, samt el- och värmeproducenter inom den så kallade handlande sektorn, handlar med rätter att släppa ut koldioxid. Den ickehandlande sektorn styrs till skillnad från den handlande sektorn enbart nationellt med olika styrmedel, till exempel skatter, avgifter och lagar. Sektorn innefattar transporter, jordbruk, bostäder och lokaler, avfall samt viss industri- och energiverksamhet. 50Den del av utsläppen som ska ske utomlands sker i form av investeringar i andra EU-länder eller genom flexibla mekanismer som CDM (Clean Development Mechanism). En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162. Se även bet. 2008/09:MJU28. 51En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, prop. 2008/09:162, s. 12. 52Europeiska Kommissionen, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT fram underlag för den svenska färdplanen och i uppgiften ingår att precisera hur utsläppen ska minska över tiden inom olika sektorer.53 ska redovisa underlaget till den svenska färdplanen till regeringen den En delrapport till färdplanen publicerades i februari 2012.54 2.1.3Begränsad klimatpåverkan är en viktig del i de transportpolitiska målen Det övergripande transportpolitiska målet har varit styrande sedan 199855 och bekräftades inriktningsproposition.56 Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Under det övergripande målet har regeringen formulerat ett funktionsmål och ett hänsynsmål, med respektive prioriterade områden. Den transportpolitik som regeringen föreslagit och fastställt innebär att funktionsmålet (om tillgänglighet) och hänsynsmålet (som inkluderar målet om begränsad klimatpåverkan) ska väga lika tungt.57 Figur 2: De transportpolitiska målen, med jämbördiga funktionsmål och hänsynsmål Säkerhet, miljö och hälsa Transportsystemet ska ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet, samt vara jämställt. Transportsystemet ska medverka till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Det ska också bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås. Källa: skiss utifrån Mål för framtidens resor och transporter, prop. 2008/09:93, bet 2008/09:TU14 53Enligt regeringen ska underlaget inriktas på att beskriva hur visionen kan åstadkommas på ett kostnadseffektivt sätt, via sektorsövergripande klimatinsatser och insatser inom olika samhällssektorer och verksamheter. Uppdrag att ge underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp , regeringsbeslut . 54Underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp - delrapport, 2012:6487. 55Transportpolitik för en hållbar utveckling, prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10. 56Den långsiktiga infrastrukturplaneringen utmynnar i en inriktningsproposition, även kallad infrastrukturpropositionen. I denna redovisar regeringen förslag till inriktning av åtgärder i transportinfrastrukturen. Den senast överlämnade inriktningspropositionen är Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, och avser . 57Mål för framtidens resor och transporter, prop. 2008/09:93, bet 2008/09:TU14. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? Den långsiktiga infrastrukturplaneringen genomförs i två steg, genom inriktningsplanering och åtgärdsplanering. 2.2.1Inriktningsplanering följs av åtgärdsplanering Under inriktningsplaneringen tar trafikverken (numera ) fram övergripande analyser över behoven i transportsystemet och vad som kan åstadkommas vid olika anslagsnivåer utifrån riktlinjerna i regeringens direktiv. Myndigheternas analyser redovisas för regeringen, som därigenom får underlag till den så kallade inriktningspropositionen (även kallad infrastrukturpropositionen). Propositionen innehåller förslag till ramar för investeringar, samt drift och underhåll för de olika trafikslagen. När har fattat beslut om inriktningsplaneringen följer åtgärdsplaneringen. I åtgärdsplaneringen tas långsiktiga nationella och regionala planer fram för hur infrastrukturen för de fyra trafikslagen väg, järnväg, sjöfart och luftfart ska byggas ut och underhållas.58 Trafikverken och länen tar var för sig fram konkreta åtgärder och utreder effekterna av att inkludera dessa i planen. Åtgärdsplaneringen utmynnar i trafikverkens förslag till nationell plan för transportsystemet.59 En sådan process har just avslutats för .