rfr · GZ0WRFR6d2 · 2012-05-28 00:00:00 — registrator har även noterat överlämningar mellan de olika statsråden på departementet i diariet. Det går således att få fram siffror även på interna överlämningar mellan statsråd. , förutom , överlämnades tolv interpellationer internt på departementet. En av dessa överlämnades två gånger. Det var en interpellation om en kampanj om förebyggande insatser mot livmoderhalscancer (ip 2008/09:90) som inkom . Denna var ursprungligen ställd till äldre- och folkhälsominister , men överlämnades till socialminister , för att återlämnas till . Därutöver överlämnades även 56 skriftliga frågor internt på departementet . Även dessa överlämnanden kräver såväl diskussioner som en formell överlämningsprocess. Framtagandet av svar på På är det statssekreterarens assistent (t.ex. i stab) eller statsrådets assistent (t.ex. i stab) som tar emot spörsmålen och utgör in.225 Statssekreterarens assistent gör i samråd med rättssekretariatet en bedömning av om det är statsrådets och departementets fråga eller inte. De spörsmål som bedöms tillhöra statsrådet ut till en handläggare som utarbetar ett svar. När en interpellation kommer till enheten framgår det även vilken dag interpellationen ska besva- 225 Intervju med , statssekreterare, , . 3 ATT ORGANISERA SVAR PÅ SPÖRSMÅL ras.226 Det finns handböcker på enheterna som beskriver hur framtagandet går till och hur ett svar ska vara utformat. Enheten bekräftar också att den har tagit emot frågan.227 För övriga påbörjas en överlämningsprocess. Innan svaret delas med övriga departement gör den politiska staben vad statssekreteraren kallar sign off, dvs. någon i den politiska staben godkänner att svaret delas. Ansvaret för godkännandet ligger i huvudsak på de politiskt sakkunniga, men vid knivigare frågeställningar överlämnar de politiskt sakkunniga godkännandet till statssekreteraren. I sådana fall är det också möjligt att redan i detta skede fråga statsrådet om dennes åsikt.228 Det delade och justerade svaret presenteras slutligen för statsrådet i samband med veckoberedningen.229 Även samordningskansliet har då gett sitt vidi.230 Statsrådet har då läst förslaget till svar och presenterar eventuella synpunkter och justeringar som ska göras direkt över bordet.231 I det skedet ska inte större förändringar i svaret behövas, utan svaret ska spegla regeringens linje i frågan.232 Det har dock hänt att ett svar måste delas en gång till efter statsrådets förändringar, men det är inte särskilt vanligt förekommande.233 Den exakta arbetsfördelningen mellan politiskt anställda och tjänstemän är beroende av innehållet i spörsmålet. I de allra flesta fall rör spörsmålen sakfrågor, som hanteras från A till Ö av tjänstemannaorganisationen.234 Inför interpellationsdebatterna utarbetar de politiskt sakkunniga även ytterligare underlag till debatten.235 3.2.4 Sammanfattning framtagandet av svar vid tre departement Framtagandet av svar på spörsmål från hanterades på olika sätt på olika departement.236 De flesta steg i det arbete som framtagandet av svar innebär är dock gemensamma, även om de skiljer sig åt när det gäller vem som ansvarar för vad och i vilken ordning varje del av arbetet utförs. Figuren nedan beskriver de olika stegen i processen: 226Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 227Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 228Intervju med , statssekreterare, , . 229Intervju med , statssekreterare, , . 230Intervju med , stabschef, , . 231Intervju med , statssekreterare, , . 232Intervju med , stabschef, , . 233Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 234Intervju med , statssekreterare, , . 235Intervju med , statssekreterare, , . 236Se även , , a.a., s. 179. 3 ATT ORGANISERA SVAR PÅ SPÖRSMÅL FÖRENKLAD BESKRIVNING AV DE OLIKA STEGEN I FRAMTAGANDET AV ETT FRÅGE- ELLER INTERPELLATIONSSVAR I REGERINGSKANSLI- ET. Den ovan beskrivna processen ska av inom ramen för de tidsramar som har beslutat och ska hänsyn tas till beredningsrutiner. För interpellationer används normal delningstid, dvs. För skriftliga frågor är den nedre gränsen satt till fem timmars delning. I intervjuerna framkommer inte att det skulle ta särskilt mycket tid i anspråk att bereda svar på frågor och interpellationer i en koalitionsregering. I stället för att invänta en förhandling mellan de fyra partierna ges svaret att frågan bereds eller så försvagas skrivningarna så att det är lättare att komma överens. En statssekreterare menar dock att det ställer ökade krav på snabb hantering för att bli klar i tid.237 En planeringschef menar att samordningskansliet på Statsrådsberedningen, som är det kansli där de fyra partiernas intressen möts, inte utgör något större problem. Därifrån har departementet en överenskommelse om tyst vidi, vilket innebär att om de inte får ett svar på ett svar som har delats inom tidsramen innebär det att svaret är godkänt. 237Intervju med , statssekreterare, , 2011- 3 ATT ORGANISERA SVAR PÅ SPÖRSMÅL nansdepartementets budgetavdelning däremot accepterar inte tyst vidi utan får jagas för att man ska få ett klart svar.238 238Intervju med , planeringschef, 2011- 4 och arbetsbelastningen i I denna studie analyseras hur användandet av frågeinstitut påverkar arbetsbelastningen i . framfördes synpunkter på frågeinstitutens konsekvenser för arbetsbelastningen i i en motion. Motionären fick medhåll av , som skrev att antalet interpellationer kunde påverka andra arbetsuppgifter negativt.239 Bremdal menar i sin avhandling om kontrollmakten att med hänvisning till antalet spörsmål som andra regeringar besvarar kan inte arbetsbelastningen för anses vara för stor.240 Det finns flera problem med Bremdals argumentation: dels har Bremdal inte studerat arbetsbelastningen i , dels är det inte möjligt att utan problematisering jämföra antalet spörsmål av olika form och karaktär mellan olika politiska system. Det är t.ex. rimligt att ta hänsyn till att det svenska dualistiska systemet inte medger att frågor ställs om ärenden som rör myndigheternas handläggning. Arbetsbelastning är svårt att definiera och mäta. Det är ett begrepp som inom forskningen främst återfinns i studier som rör stress och efterverkningar som kan uppkomma vid hög mental arbetsbelastning under en lång tidsperiod.241 Om det saknas förutsättningar för att utföra ett professionellt arbete, t.ex. beroende på underbemanning, uppstår känslor av otillräcklighet som bidrar till psykisk påfrestning. Detta tillsammans med andra påfrestningar, t.ex. stor arbetsmängd, otydliga förväntningar på arbetsinsats, nattarbete och ensamarbete kan leda till risker för ohälsa. Vad är då arbetsbelastning? Frågan kan besvaras på olika sätt. Ett sätt är att definiera arbetsbelastning som de krav som ställs på de anställda. Med arbetsbelastning avses då i denna studie den mängd arbete som ska utföras av viss person eller anordning, i detta fall av de anställda i Regeringskansliet.242 Definitionens användbarhet beror på om de anställda försöker möta alla krav eller inte, eftersom även krav som de anställda inte strävar efter att uppnå ingår. Ett rimligare sätt att definiera arbetsbelastning är därför att utgå från de anställdas subjektivt upplevda arbetsbelastning.243 Då inkluderas även individens förmåga och reaktion på arbetsuppgiften i definitionen. 239Bremdal, , a.a., s. 76. 240Bremdal, , a.a., s. 94. 241Perski, och , Behandling av långtidssjukskrivna med stressdiagnoser, , 14:101, 2004. , , hämtad . 243 Det finns också perspektiv som studerar arbetsbelastning genom att mäta hur anställda fysiskt reagerar, t.ex. kroppstemperatur, hjärtslag och liknande. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I uppgiften att skriva ett interpellationssvar orsakar en högre belastning hos någon som aldrig skrivit ett sådant tidigare eller om frågeställningen rör ett för tjänstemannen nytt område. Denna typ av subjektiv upplevelse av mental arbetsbelastning hos den enskilda tjänstemannen kan mätas med hjälp av enkäter eller i intervjuer. Denna upplevda belastning speglar de krav som individen uppfattar i samband med en viss situation och uppgift, vilket i sig har en potentiell effekt på prestation och stressnivåer.244 genomför med jämna mellanrum s.k. medarbetarundersökningar, där tjänstemännen bl.a. ombeds svara på frågor om stress och arbetsbelastning. Det undersökningarna visar är tjänstemännens subjektiva upplevelse av mental arbetsbelastning. Undersökningarna har utförts av olika företag och vilka frågor som ställts har varierat något , varför en jämförelse över en längre tidsperiod inte alltid är möjlig. TABELL 9: ANDEL TJÄNSTEMÄN (I PROCENT) SOM ANSER ATT RESPEKTIVE PÅSTÅENDE OM STRESS OCH ARBETSBELASTNING STÄMMER ELLER INTE STÄMMER. Källa: attitydundersökning 2004. I tabellen ovan framgår att tjänstemän har en förhållandevis stressad tillvaro. 2004 kände av tjänstemännen att de ofta är alltför stressade i sitt arbete. anser de flesta att de klarar övertidsarbetet. tyckte dock 2004 att övertidsarbetet var större än de klara- 244 Schvaneveldt, och , , Modeling mental workload, , vol. 3 (1), 1998, s. 1931. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I de av och av tjänstemännen var inte nöjda med balansen mellan arbetsliv och privatliv. 2004 utökades frågeställningarna om arbetsbelastning till att även omfatta frågor om stress och oro: ANDEL TJÄNSTEMÄN (I PROCENT) SOM HAR STRESSYMPTOM ELLER KÄNNER ORO FÖR ATT INTE ARBETE PÅ . ofta/sällan/aldrig blem, ont i magen, huvudvärk Känner oro för att inte klara av mitt arbete på grund av för hög Källa: attitydundersökning 2004. I samma undersökning ställdes även frågan om hur ofta tjänstemännen drar in på luncherna, arbetar över eller tar med sig arbete hem på grund av att de har för mycket att göra. I tabellen nedan framgår att av tjänstemännen drar in på luncher, arbetar över eller tar med sig arbete hem. Det är vanligare att chefstjänstemän gör det och vanligast är det på Försvarsdepartementet. Ovanligast är det bland tjänstemännen på förvaltningsavdelningen. ANDEL TJÄNSTEMÄN (I PROCENT) SOM DRAR IN PÅ LUNCHER, AR- BETAR ÖVER ELLER TAR MED JOBB HEM PÅ LASTNING. måste dra in på luncher, arbeta över eller ta med jobb hem på grund av Källa: attitydundersökning 2004. I tabellen framgår dock att mer än hälften av tjänstemännen , eller , har så mycket att göra att de måste dra in på lunchen, arbeta över eller ta med sig jobb hem för att hinna med. Detta kan tolkas som ett tecken på att det 2004 var en förhållandevis hög arbetsbelastning på tjänstemän. I undersökningen ställs även frågan om tjänstemännen räknar med att arbeta kvar i och varför de som vill byta jobb vill 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I av dem som ville byta jobb angav att det var för att minska övertidsarbetet och för att minska stressen. I undersökningen Medarbetare 08 ombads medarbetarna att gradera arbetsbelastningen . som helhet blev svaret att av de 2 861 tjänstemän som besvarat enkäten instämde helt eller delvis i att de har en rimlig arbetsbelastning . av tjänstemännen tog dock helt eller delvis avstånd från att de har en rimlig arbetsbelastning över tid.245 ANDEL TJÄNSTEMÄN (I PROCENT) SOM ANSER ATT DE HAR EN RIM- LIG ARBETSBELASTNING ÖVER TID. Källa: Medarbetare 08. Det är i undersökningen få avvikelser mellan olika grupper av medarbetare. Medarbetare med personalansvar (tar avstånd), mellan tre och anställning (tar avstånd), i lägre medelåldern, , (tar avstånd) är de grupper som signifikant avviker från det samlade omdömet.246 245Medarbetare 08, , , P0937, , dnr Jo 2008/3962/SAU, s. 9 och 13. Svarsfrekvensen framgår på s. 6. svarade att de ej vet eller att det ej är aktuellt. 246Medarbetare 08, , , P0937, , dnr Jo 2008/3962/SAU, s. 13. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I ANDEL TJÄNSTEMÄN I PROCENT SOM ANSER ATT DE HAR EN RIM- LIG ARBETSBELASTNING ÖVER TID. + OCH ANGER OM VÄRDET AVVIKER SIGNIFIKANT FRÅN MEDELVÄRDET. Vet ej/Ej Källa: Medarbetare 08. I undersökningen har även frågan ställts om medarbetarna har möjlighet till återhämtning i sitt arbete. instämmer i påståendet, medan tar avstånd. Handläggare och medarbetare med personalansvar, dvs. chefstjänstemän, avviker genom att i signifikant högre grad ta avstånd från påståendet. Detta framgår i tabellen nedan: 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I ANDEL TJÄNSTEMÄN I PROCENT SOM ANSER ATT DE HAR MÖJ- LIGHET TILL ÅTERHÄMTNING I ARBETET. + OCH ANGER OM VÄRDET AVVIKER SIGNIFIKANT FRÅN MEDELVÄRDET. Sammantaget framkommer en bild av att arbetsbelastningen i generellt är förhållandevis hög. De som tycks ha högst arbetsbelastning är personer med personalansvar, främst chefer och personer som har arbetat i . 4.3 Tid en bristvara Relaterat till arbetsbelastningen är tid, både hur mycket tid som sammantaget tas i anspråk för att utföra ett arbete och inom vilka tidsramar arbetet ska utföras. Som skriver: Not only is time in short supply in absolute terms, control of the finite time table also forms an important part of the notion of overall agenda control [].247 Användningen av frågeinstitut påverkar regeringens och tid på flera sätt. Dels tas tjänstemännens och de politiskt anställdas tid i anspråk för arbetet med att skriva och bereda svaren och förbereda underlag för debatten, dels tas statsrådens tid i anspråk för att läsa svaren, förbereda sig inför debatter och frågestunder och delta i själva debatterna och frågestunderna. Därutöver påverkar ramarna för besvarandet av spörsmålen, dvs. när arbetet måste utföras och i vilken takt. 4.3.1 Statsrådens närvaro i kammaren Statsråden närvarar i kammaren för att svara på muntliga frågor vid en muntlig frågestund och för att besvara och debattera interpellationer. De muntliga frågestunderna tar i anspråk var femte vecka.248 247Döring, , Time as a : Government Control of the Agenda, i Döring, (red. ), Parliament and Majority Rule in Western Europe, : , s. 223. 248Statsministerns frågestund är . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I Hur mycket tid interpellationerna tar i anspråk är däremot svårare att beräkna. Statsrådet får först ordet i . Därefter får interpellanten och övriga talare ordet i fyra minuter var. I en andra omgång får statsrådet och interpellanten tala i fyra minuter var och övriga talare i . I en tredje omgång har statsrådet rätt att tala i fyra minuter och interpellanten i två. Statsrådet får en slutreplik på högst . Sammantaget innebär detta att en interpellationsdebatt där endast statsrådet och interpellanten deltar kan ta maximalt . För varje ytterligare deltagare i debatten tillkommer . finns åtta partier representerade i . Om samtliga partier deltar i interpellationsdebatten innebär det således att det tar (statsrådets parti och interpellantens parti borträknat). Sammantaget blir det , dvs. Det är dock inte helt ovanligt att längre debattid bokas för en interpellation. En av statssekreterarna säger också att ministern kan ju ha en halv dag i talarstolen.249 En av de politiskt sakkunniga menar också att tiden i kammaren gör att det är svårt hitta någon tid alls till utåtriktat arbete.250 Hans statsråd hade då tolv interpellationer som ännu inte var debatterade.251 I är dock endast den faktiska debattiden som kan utnyttjas i kammaren inräknad. Därutöver tillkommer exempelvis den tid som statsrådet behöver för att läsa in sig inför debatten. Detsamma gäller för de muntliga frågestunderna. För båda tillkommer även den tid som ägnar åt att skriva svar och förbereda underlag. 4.3.2 Beredningstid för spörsmål I tabellen nedan framgår hur stor del av arbetstiden tjänstemän på olika departement använder till olika riksdagsärenden. I dessa ingår förutom svar på spörsmål även propositioner och skrivelser, som rimligen tar mer tid i anspråk att utarbeta och bereda. HUR STOR DEL AV DIN TID RIKSDAGSÄRENDEN? Det departement som tydligast urskiljer sig är , där majoriteten av tjänstemännen endast ägnar en liten del av arbetet åt riksdagsfrågor (utlandsmyndigheternas tjänstemän är ej inkluderade). Det kan också vara intressant vilka tjänstemän som arbetar mest med riksdagsärenden. 249Intervju med , statssekreterare, , . 250Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 251Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I tabellen nedan, med data från , framgår att rättsassessorer, rättssakkunniga och expeditions- och rättschefer arbetar mycket med riksdagsärenden, medan ambassadörer och ämnessakkunniga endast gör det i mindre utsträckning. HUR STOR DEL AV DIN TID RIKSDAGSÄRENDEN? Hur mycket tid tar det för att utarbeta ett svar på ett spörsmål? Statsrådsberedningen menar att det som regel sammantaget tar mellan två och att utarbeta ett svar på en skriftlig fråga, om arbetet med delning och annan beredning inte inkluderas.252 Tillkommer gör mellan och tre timmars arbete som den politiska staben lägger ned på de skriftliga frågorna. För interpellationer menar att motsvarande arbete tar mellan två och 40 timmar.253 Därtill kommer mellan en och fem timmars arbete som den politiska staben lägger ned på interpellationssvaret och underlaget till debatten. En expeditionschef säger att arbetet med svar på spörsmål tar mycket tid i anspråk: Visst tar det tid. Jag menar det är ju helt klart. Vi har tittat på hur mycket tid man har lagt ner i genomsnitt. På nio riksdagsfrågor och sju interpellationer. Det är väldigt många timmar som man lägger ner. var det på en interpellation och på en riksdagsfråga. Det är rent konkret arbete. Och de politiskt sakkunniga lägger ner 1,8 timmar.254 Expeditionschefen exemplifierar här med hur många timmar det i genomsnitt tar att ta fram svar på det egna departementet. En enhetschef på samma departement säger Det är några årsarbetskrafter som vi lägger ner på det här. Det är inte av en årsarbetskraft, utan jag har årsarbetskrafter som är sysselsatta enbart med det här. Inte heltid för en och samma person, men totalt sett. Det är en kärnarbetsuppgift.255 252SB 2011/2548, Utvärdering av frågeinstitut, . 253SB 2011/2548, Utvärdering av frågeinstitut, . 254Intervju med , expeditionschef, , . 255Intervju med , enhetschef på , , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I Tiden kan variera beroende på frågornas karaktär. En stabschef menar att de gånger det kräver mycket tid från den politiska staben är när frågorna kräver hög detaljeringsgrad i svaret eller är väldigt svåra tekniskt.256 Till detta kommer den tid som övriga departement lägger ned för att läsa svarsförslagen och göra ändringar i dem under gemensam beredning och delning. Statsrådsberedningen menar att mellan en och fem enheter vanligen involveras i den gemensamma beredningen, men ibland betydligt fler.257 Inför den muntliga frågestunden ägnar de inblandade tjänstemännen mellan två och till att ta fram underlag.258 Inför statsministerns frågestund ägnar de politiskt anställda sammantaget mellan och åt att ta fram underlag och de politiskt anställda på Statsrådsberedningen mellan 16 och 24 timmar.259 expeditionschef beskriver arbetet med att ta fram svar på skriftliga frågor och interpellationer som intensivt, tidspressat och i vissa fall ganska komplicerat. Han menar att även om det kan framstå som en enkel uppgift är det förhållandevis krävande att på den korta tid som står till buds få fram ett underlag.260 Jag återkommer till tidsramarnas betydelse för arbetsbelastningen nedan. 4.4 De olika frågeinstituten och arbetsbelastningen 4.4.1 Rätt fråga på rätt bord om överlämnanden till annat statsråd Innan arbetet med att besvara spörsmål ska påbörjas, avgörs vem som ska besvara frågan. Tjänstemännen måste således förvissa sig om att det ärende man har fått på sitt bord har kommit rätt.261 Utgångspunkten är de s.k. paragraf 5-förordnandena, som talar om hur arbetsfördelningen mellan statsråden ser ut.262 Det är genom sådana förordnanden som respektive statsråds portfölj och arbetsfördelningen i skapas. Statsråden och även de olika departementen och enheterna i är noggranna med att endast åta sig arbetsuppgifter som ligger inom ramen för de egna arbetsuppgifterna. I normalfallet är spörsmål ställda till det statsråd som ansvarar för frågan och skickade direkt till rätt departement. Då kan arbetet med att ta fram ett svar påbörjas omgående. Det är dock inte helt ovanligt att den som först tar 256Intervju med , stabschef på , . 257SB 2011/2548, Utvärdering av frågeinstitut, . 258SB 2011/2548, Utvärdering av frågeinstitut, . 259SB 2011/2548, Utvärdering av frågeinstitut, . 260Intervju med , expeditionschef, , . 261Gula boken, Ds 1998:39, s. 19. 262RF 7 kap. 5 § Vid ett regeringssammanträde är departementschefen föredragande i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Lag (2010:1408). 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I emot ett spörsmål bedömer att frågeställningarna inte ligger inom statsrådets ansvarsområde. I de fallen görs en gemensam bedömning på departementet om huruvida statsrådet bör svara eller ej. I den bedömningen deltar vanligen såväl en representant från den politiska staben (stabschefen eller statssekreteraren) som närmast berörd enhetschef och expeditionschefen. Om den samlade bedömningen är att statsrådet ej bör besvara spörsmålet påbörjas en process för att få det överlämnat till ett annat statsråd. Varje spörsmål som hamnar hos fel statsråd genererar arbete.263 Det är även viktigt att understryka att statistiken som visar antalet överlämnade spörsmål inte inkluderar spörsmål där ett överlämnande har diskuterats, men där processen resulterat i att inget överlämnande har genomförts. Det är därför rimligt att anta att denna typ av diskussioner tar mer resurser i anspråk än vad som går att utläsa av statistik på antal överlämningar. I de fall som tjänstemännen på ett departement bedömer att ett spörsmål ligger utanför statsrådets ansvarsområde påbörjas ett arbete för att överlämna spörsmålet till ett annat statsråd. För att så ska ske krävs att departementet kommer överens med det mottagande departementet om överlämning. Medan det för vissa spörsmål är uppenbart att de har ställts till ett annat statsråd än det som ansvarar för sakområdet är det i andra fall mer komplicerade avvägningsfrågor. Planeringschefen på menar att det också är svårt att flytta frågor som en gång har hamnat på ett ställe, oavsett vad de handlat om.264 Överenskommelsen sker vanligen mellan departementens expeditionschefer, men diskussioner förekommer även mellan berörda enhetschefer och ibland lyfts frågan även till den politiska ledningen. Det är slutligen expeditionschefen som sköter diskussionen och det formella överlämnandet.265 En expeditionschef menar att de inte sällan hissar frågor om överlämnanden till statssekreterarna, och ibland har till och med Statsrådsberedningen fått avgöra vem som ska svara på spörsmål.266 Processen kan i sin helhet ta i anspråk.267 Överlämnandet beskrivs av en enhetschef som bökig268 och av en expeditionschef som en knölig process: Eftersom det är brådskande, man måste få tag i rätt personer, är det en ganska knölig process tycker jag. [] kom det in en [interpellation] till landsbygd. Den var inte knölig, det var bara att de hörde av sig till mig. Men de ska få tag i mig och jag ska prata med enhetschefen. Jag tyckte det var klart att vi skulle ta den, men jag ville ändå stämma av med enhetschefen. Jag måste stämma av med någon som har sakkunskapen, som kan säga 263Intervju med , expeditionschef, , . 264Intervju med , planeringschef, , . 265Intervju med , enhetschef, , , . 266Intervju med , expeditionschef, , . 267Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 268Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I nej, men det här är en annan abrovinkel på frågan än den vi har. De där skärningarna ser inte jag i vardagen, utan de brottas ju enheterna med. Och det där kan ta, nu gick det här fort, men jag menar ibland har vi hållit på . Det har fått bollats.