rir · H0B524 · 2012-12-19 00:00:00 — Av de som de takbegränsade utgifterna ökar med 2012 till följd av förslagen i Höständringsbudget består av medel som i föreslås tillföras regelstyrda transfereringssanslag (känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar) utan att någon ny reform föreslås. 2Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i avsnitt 6.36. 3Med indirekta effekter avses här budgeteffekter från förändrade priser och löner vid oförändrade volymer. Ytterligare ett exempel där användningen av hänvisningar skulle ha inneburit ett förtydligande är avsnitt 7 om inkomster där man i tabell 7.2 redovisar bruttoeffekter av ändrade skatteregler och avgiftsregler. Sambandet med avsnitt 6 om regeringens föreslagna åtgärder på skatteområdet hade blivit tydligare om en beskrivning av effekterna av de föreslagna skatteåtgärderna hade inarbetats i tabell 7.2. En återkoppling och förklaring utöver den som finns i texten hade varit relevant eftersom redovisningstekniken i tabell 7.2 är en annan än i föregående avsnitt. På motsvarande sätt kunde redovisningen i tabell 4.2 (motsvarande tabell 4.1 i avsnitt 4.2 ovan) tydligare återkoppla till tabell 10.2 (se bilaga 2), så att det framgår hur regeringen bedömer att de samlade budgeteffekterna av åtgärderna som den föreslår påverkar efterfrågan. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? finns det en ambition att genom hänvisningar i redovisningen i budgetpropositionen klargöra sambanden. Ett exempel är avsnitt 10.1. där fotnoterna till tabellerna 10.1 och 10.2 avser förklara sambanden mellan avsnitten.37 Delar av denna information är dock av sådan vikt att den borde återges i den löpande texten. Detta gäller exempelvis fotnot 2 i tabell 10.2 (se bilaga 2). 5.2.2Rubriksättningarna kan utvecklas för att öka spårbarheten Vid en jämförelse mellan tabeller i budgetpropositionen framgår att tabellrubrikerna kan utvecklas för att öka spårbarheten (rubrikerna för de aktuella tabellerna återges nedan i bilaga 1). I budgetpropositionen kan terminologin i rubrikerna skilja sig åt även då tabellerna följer samma redovisningsteknik. Tabellerna 1.2 och 10.1 är ett sådant exempel, där rubriksättningen inte är enhetlig trots att båda redovisar de offentligfinansiella effekterna av regeringens föreslagna åtgärder. Siffran 22,7 miljarder kan spåras mellan tabellerna, men i tabell 10.1 anges att förändringen är i förhållande till vårproposition. Därtill är tabellerna uppställda så att en försvagning av det offentliga sparandet anges som positivt tal i tabell 1.2, men som negativt tal i tabell 10.1. Det finns också exempel på att enheter skiljer sig åt mellan tabeller som korresponderar. I tabell 4.2. är enheten procent av BNP medan uppgifterna i tabell 10.2 anges i miljarder kronor. I tabell 8.10 är enheten medan korresponderande uppgifter i tabell 10.1 anges i miljarder. Eftersom regeringens redovisning av budgeteffekter omfattar en fast uppsättning tabeller borde en utveckling mot en mer enhetlig användning av rubriker och redovisade enheter utgöra en relativt begränsad arbetsinsats. Relevanta hänvisningar saknas i vissa fall. Då hänvisningar görs förekommer det fall då dessa inte följs upp i det avsnitt till vilken de görs eller så ges ingen utförlig förklaring. Rubriksättning och redovisade enheter kan variera i tabellerna. Detta försvårar spårbarheten mellan olika tabeller. 37Sambanden som etableras genom hänvisningar i fotnoterna till tabellerna 10.1 och 10.2 är mellan tabell 8.10, 6.15 och tabell 10.1, mellan tabell 8.5, tabell 7.14 och tabell 10.2. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER 6 Slutsatser och rekommendationer Granskningen av budgetpropositionen har inriktats på att undersöka transparensen och tydligheten i regeringens redovisning inom följande tre områden: regeringens redovisning av sin syn på de makroekonomiska obalanser som EU uppmärksammat, det vill säga höga fastighetspriser och hög skuldsättning i hushållssektorn regeringens redovisning av de konjunkturella effekterna av finanspolitiken regeringens redovisning av budgeteffekter. Utgångspunkten för granskningen har varit de svenska och internationella redovisningsprinciper som finns för hur finanspolitiken bör redovisas och för hur budgetdokumenten bör utformas. 6.1Regeringen redovisar inte hur den ser på de makroekonomiska obalanser som EU uppmärksammat Regeringen ska inom ramen för planeringsterminen beakta och besvara de landsspecifika rekommendationerna som ges av EU, även om dessa inte är bindande. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sin syn på EU:s I redovisningen argumenterar regeringen huvudsakligen utifrån finansiell stabilitet utan att tydligt redovisa hur den ser på de makroekonomiska obalanser som kommissionen påtalat. I budgetpropositionen redovisar regeringen ett antal åtgärder som har för avsikt att stärka den finansiella stabiliteten, till exempel höjda En korrigering av makroekonomiska obalanser kan emellertid leda till betydande effekter på tillväxt och sysselsättning utan att den finansiella stabiliteten hotas. Regeringen bör närmare analysera och tydligare redovisa de svenska makroekonomiska obalanser och sammankopplade risker som EU- kommissionen identifierat. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? 6.2Regeringens redovisning av de konjunkturella effekterna av finanspolitiken kan fördjupas Regeringens beskrivning av finanspolitikens effekter på efterfrågan kan förbättras och fördjupas. Regeringen ger ingen beskrivning av hur finanspolitikens inriktning i förhållande till konjunkturutvecklingen har förändrats sedan föregående proposition. Den stora revideringen av karaktäriseringen av finanspolitiken 2012 mellan vårpropositionen och budgetpropositionen lämnas helt utan förklaring. Detta trots att finanspolitiken beskrevs som åtstramande och i budgetpropositionen som expansiv. Den största förklaringen till förändringen i det strukturella sparandet, indikatorn för finanspolitikens inriktning, återfinns i en övrigt- post vars innehåll beskrivs endast summariskt. Regeringen bör förklara stora skillnader i bedömningen av finanspolitikens inriktning i förhållande till konjunkturen mellan de ekonomiska propositionerna. Regeringen bör även presentera en kvantitativ bedömning av effekterna av att de offentliga inkomsterna har en starkare koppling till tillväxten än de offentliga utgifterna, i likhet med det ESV kallar automatisk diskretionär finanspolitik. Dessutom bör regeringen utveckla och förtydliga innebörden av posten övrigt i tabellen rörande indikatorer för impuls på efterfrågan. 6.3Redovisningen av budgeteffekter kan förbättras Regeringen har utvecklat redovisningen av budgeteffekter i budgetpropositionen. Det finns dock fortfarande utrymme att förbättra redovisningen genom att göra sambanden mellan budgetens olika delar mer tydliga och begripliga. Regeringens redovisning saknar i vissa fall relevanta hänvisningar mellan avsnitten och det förekommer även att hänvisningar görs utan att de följs upp i motsvarande avsnitt eller utan att de förklaras mer utförligt. Spårbarheten mellan olika tabeller visar även brister där rubriksättningen varierar trots att de följer samma redovisningsteknik. Dessutom redovisas uppgifter som avser samma uppgift på olika sätt i olika tabeller. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Regeringen bör använda hänvisningar mellan avsnitten för att tydligöra sambanden mellan budgetens olika delar och i de fall hänvisningar görs till ett avsnitt bör dessa följas upp. Regeringen bör även öka spårbarheten mellan tabellerna genom att använda enhetlig rubriksättning och genom att använda samma enhet vid redovisning av samma uppgifter i olika tabeller. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? Betänkande 2010/11:FiU42 för finanspolitiken. Betänkande 2011/12:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken. Ds 2010:4 Översyn av överskottsmålet. Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:40 En reformerad budgetlag. Proposition 2011/12:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 2010/11:79 för finanspolitiken. Regeringens skrivelse 2011/12:148 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i budgetpropositionen . SOU 2010:18 En reformerad budgetlag. European Commission (2012), European Economy, Occasional Papers 108, lagstiftningsresolution (KOM(2010)0523 C7-0397/2010 2010/0277(NLE)) av om förslaget till rådets direktiv om krav på medlemsstaternas budgetramverk. och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser. (2012)a, Beräkningskonventioner 2013. (2012)b, Promemoria från , Metod för beräkning av potentiella variabler. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER (2012), Tillsynsrapport . IMF (2007), Manual on Fiscal Transparency. IMF (2012), Country report No. 12/154. (2002) Best Practices for Budget Transparency, on Budgeting, Volume 1, No. 3, 2002. Kopits, , och , 1998, Transparency in Government Operations, IMF Occasional Paper No. , Finansiell stabilitet 2004:2. , Finansiell stabilitet 2005:1. (2007), Regeringens redovisning av budgeteffekter, RiR 2007:26. (2010), Uppföljningsrapport . (2011), Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen , RiR 2011:30. Rådets direktiv /85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk. Rådets rekommendation av om nationella reformprogram 2012, med avgivande av rådets yttrande om konvergensprogram för 20122015 (2012/C 219/25). , intervjuartikel med . , debattartikel av . Tal av vid i , Svåra avvägningar i penningpolitiken. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 1 Tabellrubriker för de tabeller som avser budgeteffekter i budgetpropositionen Tabellernas underrubriker anges med kursiv stil. Enheten redovisas separat, och med kursiv stil för att visa att de placeras i underrubriken. Tabell 1.2: Reformer i budgetpropositionen , effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor. Enhet: miljarder kronor. Tabell 10.1: Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20122016, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande. Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition. Enhet: miljarder kronor. Tabell 6.15: Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler. Bruttoeffekt , nettoeffekt år 20132016 samt varaktig effekt. Enhet: miljarder kronor. Tabell 8.10: föreslagna och aviserade utgiftsförändringar. Föreslagna och aviserade utgiftsreformer i samband med budgetpropositionen samt höständringsbudgeten i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. Tabell 10.2: Utgifts- och inkomstförändringar 20112016 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade och samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande. Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Enhet: miljarder kronor. Tabell 8.5: Utgiftsförändringar 20122016 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar. Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. Enhet: miljarder kronor. Tabell 7.14: Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till . Enhet: miljarder kronor. Tabell 4.2: Indikatorer för impuls till efterfrågan. Enhet: procent av BNP. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 2 Tabell 10.2 i budgetpropositionen Tabell 10.2 Utgifts- och inkomstförändringar 20112016 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande. Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Förändring av takbegränsade utgifter2 Justering för olika redovisningsprinciper i statens budget och nationalräkenskaperna varav stöd till kommuner och landsting3 varav kapitaltillskott till statliga bolag Indirekta effekter av skatter Summa inkomstförändringar, netto Utgifts- och inkomstförändringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande1,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. 2I tabell 8.5 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar avser förslag i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2012/13:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.3). 3Det tillfälliga konjunkturstödet på utbetalades från statens budget men avsågs att användas . Nationalräkenskaperna periodiserar därför stödet till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken. I redovisningen antas att såväl permanenta som tillfälliga statsbidrag till kommuner och landsting används fullt ut för konsumtion och därmed fullt ut påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande. 4Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Se tabell 7.14. Förändrad utdebitering ingår i tabell 7.14 men ska inte ingå i tabell 10.2 eftersom den tabellen visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Bilaga 3 Använda termer och begrepp Automatiska stabilisatorer är de offentliga finansernas automatiska reaktioner på konjunkturens växlingar. I en lågkonjunktur försvagas de offentliga finanserna automatiskt genom att inkomsterna från skatter och avgifter minskar och utgifterna för de sociala trygghetssystemen ökar. Detta leder till att hushållens konsumtionsutgifter kan hållas uppe, vilket dämpar konjunkturnedgången. Det omvända gäller i en högkonjunktur. De offentliga finanserna stärks och begränsar uppgången i hushållens inkomster, vilket dämpar konjunkturuppgången. BNP-gap är skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP (se nedan). BNP-gapet är ett mått på det totala resursutnyttjandet i ekonomin och uttrycks vanligen i procent av potentiell BNP. När BNP-gapet är positivt överstiger efterfrågan den nivå som är långsiktigt hållbar i förhållande till tillgängliga resurser, vilket skapar inflationstryck i ekonomin. När gapet är negativt är efterfrågan låg och det finns lediga resurser i ekonomin. Budgeteffekt avser de effekter som förslag till reformer och besparingar får på statsbudgeten. Budgetpolitiska ramverket omfattar överskottsmålet för den offentliga sektorns sparande, utgiftstaket för statens primära utgifter och ålderspensionssystemets utgifter kombinerat med en stram statlig budgetprocess samt ett kommunalt balanskrav. Budgettransparens (definition som används av ) definierar budgettransparens som fullständig redovisning av all relevant finanspolitisk information och på ett systematiskt sätt. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? Diskretionär finanspolitik innebär att riksdag och regering aktivt ändrar skattesatser och offentliga utgifter för att påverka efterfrågan i ekonomin. är en av konstellationerna i Europeiska unionens råd (se nedan) och består av medlemsländernas ministrar med ansvar för ekonomiska och finansiella frågor. Rådet ansvarar för samordningen av den ekonomiska politiken, övervakningen av ekonomin liksom av medlemsstaternas budgetpolitik och offentliga finanser, euron (rättsliga, praktiska och internationella aspekter), finansmarknaderna och kapitalrörelser samt ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Rådet sammanträder en gång . 2020 är EU:s gemensamma tillväxt- och sysselsättningsstrategi och ersätter den tidigare så kallade Lissabonstrategin. Strategin utgör EU:s gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt och fler jobb i hela unionen. tre övergripande prioriteringar som ska förstärka varandra: smart tillväxt (utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation), hållbar tillväxt (främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi) samt tillväxt för alla (stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning). är en påbyggnad av stabilitets- och tillväxtpakten som syftar till att stärka euroområdets ekonomi och konkurrenskraft samt garantera euroområdets stabilitet. Pakten infördes efter beslut av 2011. Medlemsländer som ingår i euroområdet är förpliktade att delta. Även andra EU-länder kan gå med i samarbetet; har dock valt att stå utanför. kommer att utvärderas vid där även europeiska planeringsterminen behandlas. Den europeiska planeringsterminen är en EU-gemensam budgetkalender som infördes för att stärka EU:s ekonomiska samordning. Den ekonomiska terminen sammanför redan existerande samordningsverktyg, till exempel stabilitets- och konvergensprogrammen och de nationella reformprogrammen inom 2020-samarbetet. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER är en EU-institution bestående av regeringscheferna i EU:s medlemsländer, vissa statschefer och ordförande samt en ständig ordförande som leder mötena. EU:s utrikesrepresentant deltar också i mötena. Rådets uppgift är att dra upp allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar för EU och hanterar komplicerade eller känsliga frågor som inte kan lösas på mellanstatlig nivå. Rådet har i regel fyra möten . Europeiska unionens råd är den EU-institution där företrädarna för medlemsländernas regeringar möts, det vill säga samtliga medlemsländers ministrar med ansvar för ett visst område. Rådets sammansättning och hur ofta det sammanträder varierar beroende på vilka frågor som behandlas. Exempelvis samlas ekonomi och finansministrarna en gång till ett rådsmöte som tar upp ekonomiska och finansiella frågor (se ovan). I rådets uppgifter ingår bland annat att anta lagstiftningsakter (förordningar, direktiv etc.), bidra till att samordna medlemsländernas politik, utforma den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken enligt Europeiska rådets strategiska riktlinjer, ingå internationella avtal på unionens vägnar och anta unionens budget tillsammans med . Finansiellt sparande är skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt SCB:s sektorräkenskaper, som är en del av nationalräkenskaperna. Det finanspolitiska ramverket omfattar utöver det budgetpolitiska ramverket (se ovan) ett antal principer som finanspolitiken utformas efter och som syftar till att finanspolitiken ska vara långsiktigt hållbar och transparent. Till dessa hör principer för hur finanspolitiken bör utformas ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv, principer för hur statliga ingripanden på finansmarknaderna bör ske för att värna de offentliga finanserna samt principer för en tydlig och transparent redovisning av finanspolitiken. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? Finanspolitisk transparens (definition som används av IMF) IMF:s definition av finanspolitisk transparens är följande: öppenhet gentemot allmänheten om finansmaktens struktur och funktioner, skattepolitikens intentioner, samt beräkningar och prognoser för den offentliga sektorns ställning. Detta förutsätter god tillgång till tillförlitlig, heltäckande, aktuell, begriplig och internationellt jämförbar information om offentlig verksamhet, så att väljarna och de finansiella marknaderna korrekt kan bedöma statens finansiella ställning och de verkliga kostnaderna och fördelarna med statlig verksamhet, inklusive dess nuvarande och framtida ekonomiska och sociala konsekvenser. Det kommunala balanskravet innebär enligt kommunallagen (1991:900) att enskilda kommuner och landsting inte får besluta om en budget där kostnaderna överstiger intäkterna. Om verksamheten ändå ger ett negativ ekonomiskt resultat måste detta kompenseras med motsvarande överskott . Balanskravet ska ses som ett minimikrav. Nationalräkenskaperna (NR) NR är ett makroekonomiskt redovisningssystem för samhällsekonomin (produktion, sysselsättning, inkomster, utgifter etcetera). följer begrepp, definitioner och klassificeringar enligt det europeiska nationalräkenskapssystem (ENS 95) som används inom EU för den finanspolitiska övervakningen i stabilitets- och tillväxtpakten. Offentliga sektorn definieras i nationalräkenskaperna som summan av staten, kommunsektorn (kommuner och landsting) och pensionssystemet. Potentiell BNP är produktionsnivån vid ett normalt utnyttjande av produktionsresurserna i ekonomin. Det innebär att produktionen kan upprätthållas på denna nivå utan att trycket uppåt på priser och löner blir så starkt att inflationsmål på överskrids. Reformutrymme är summan av permanenta skattesänkningar och offentliga utgiftsökningar som kan ta aktiva beslut om och som är förenliga med målet att den offentliga sektorn ska ha ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Sexpacken, som trädde ikraft , är ett lagstiftningspaket inom EU. Sexpacken består av fem förordningar och ett direktiv och utgör en påbyggnad av stabilitets- och tillväxtpakten samt ett upprättande av ett förfarande vid makroekonomiska obalanser. Två av förordningarna berör sanktioner i stabilitets- och tillväxtpakten samt obalansförfarandet och omfattar endast euroländer. Stabilitets- och tillväxtpakten är en överenskommelse inom EU med syfte att garantera sunda offentliga finanser. Enligt pakten får EU:s medlemsstater inte ha ett budgetunderskott som överstiger av BNP och en statsskuld som överstiger av BNP. Inom ramen för pakten ska varje medlemsland lägga fram ett stabilitets- eller konvergensprogram. Pakten innehåller även korrigerande åtgärder inom förfarandet vid alltför stora underskott. Europeiska kommissionen undersöker kontinuerligt om medlemsstaterna uppfyller paktens krav. Strukturellt sparande (strukturellt saldo, konjunkturjusterat sparande) Strukturellt sparande är det finansiella sparandet vid ett normalt konjunkturläge. Det strukturella sparandet justeras även för vissa större engångseffekter och effekten av extraordinära nivåer på hushållens kapitalvinster. Utgiftstaket är en högsta nivå för statsbudgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor och inklusive utgifterna för ålderspensionssystemet. Utgiftstaket beslutas av före det aktuella budgetåret. Utgiftstaket är nominellt, det vill säga det justeras inte för pris- och löneutvecklingen mellan beslutstillfället och det år utgiftsbegränsningen avser. Överskottsmål (saldomål) Överskottsmålet är ett övergripande mål för finanspolitiken. Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. REGERINGENS REDOVISNING I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2013 TYDLIG OCH TRANSPARENT? GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt?