eunbil · GZ0N2A48C9 · 2012-01-01 00:00:00 — Rådets möte TTE (energi) Rubrik: Proposal for a Regulation of Parliament and of for trans-European energy infrastructure and repealing Decision 1364/2006/EC Dokument: 15813/11 330 CADREFIN 103 CODEC 1749 5329/12 10 CARDEFIN 23 CODEC 94 behandlad vid samråd med : Frågan har behandlats tidigare i , . Bakgrund Kommissionen antog förslag till förordning om energiinfrastruktur. Förslaget baseras på 2011-2020 samt på de infrastrukturprioriteringar som och framåt som antogs (KOM (2010) 639 och KOM (2010) 677/4). Förslaget är nära sammankopplat med förslaget att inrätta Fonden för ett sammanlänkat (KOM (2011) 665). Vid Europeiska rådets vårtoppmöte antogs de s.k. 20-20-20-målen om mål till 2020 för ökning av andelen förnybar energi, minskning av utsläpp av växthusgaser och energieffektivisering. antogs också en energipolitisk handlingsplan . Denna plan ringade in de åtgärder som behövde vidtas i närtid för att uppnå 20-20-20-målen och målen för energipolitiken (förutom miljömässig hållbarhet även konkurrenskraft och försörjningstrygghet). presenterade kommissionen meddelandet Energi 2020 med ett förslag till ny övergripande energipolitisk strategi och handlingsplan för åren . En av fem prioriteringar i den föreslagna strategin handlar om betydelsen av större och snabbare investeringar i europeisk energiinfrastruktur. Energiinfrastruktur är även ett fokus inom huvudinitiativet Ett resurseffektivt inom . Meddelandet om prioriteringar för EU:s energiinfrastruktur och framåt presenterades och utvecklar förslagen om infrastruktur i meddelandet Energi 2020. Rådet har utifrån dessatta meddelanden antagit slutsatser både vid och vid energirådsmötet som ligger till grund för det förslag till förordning som presenterats. Inom rådet (rådsarbetsgruppen för energi) har två genomgångar gjorts av artiklar och bilagor i den föreslagna förordningen. Det danska ordförandeskapet avser att koncentrera förhandlingarna till kapitel 2 (Urval av projekt) och kapitel 4 (Regleringar). Rättslig grund och beslutsförfarande Förslaget till förordning vilar på artikel 172 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om transeuropeiska nät enligt vilken rättsakten antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (kvalificerad majoritet) där är medbeslutande. Svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kommissionen uppmärksammar den viktiga roll energiinfrastruktur har för att bidra till att konkurrenskraft, försörjningstrygghet och hållbarhet. Vad gäller urval av projekt av gemensamt intresse framhåller regeringen särskilt vikten av att den europeiska energiinfrastrukturen ska bidra till att uppnå EU:s energi- och klimatmål . Regeringen verkar för att göra kriterierna som ligger till grund för vilka projekt som prioriteras tydligare styr mot dessa mål. Regeringen välkomnar att det tredje inre marknadspaketet för de europeiska energimarknaderna betonas som ett sätt att stimulera utbyggnaden av energiinfrastruktur. Därför anser regeringen att den metod som föreslås för urval av projekt av gemensamt intresse ska utgöra ett komplement till det tredje inremarknadspaketets planeringsverktyg, snarare än att utgöra ett parallellt planeringssystem. Detta bör vara utgångspunkten vid utformningen av de regionala grupperna samt i gruppernas fortsatta arbete. Av den anledningen anser regeringen att de systemansvariga samarbetsorganisationerna (ENTSO) och motsvarigheten för de nationella tillsynsmyndigheterna () bör ha en framträdande roll i de regionala grupper för el och gas som ansvarar för urvalet. De tioåriga investeringsplaner med listor på projekt som tagtis fram av EU:s systemoperatörer bör även framöver vara utgångspunkten vid urval av projekt. Regeringen bedömer att planeringen på så sätt blir mer marknadsnära och mindre politisk. Kopplingen mellan projekt av gemensamt intresse och 10-årsplanerna är också viktig för regeringen eftersom ett av huvudsyftena med planerna är att säkerställa att infrastruktur etableras så att uppsatta energi- och klimatmål ska kunna uppfyllas. Regeringen välkomnar förslaget om utvecklade riktlinjer för fördelning av kostnader i gränsöverskridande projekt där nyttan av en investering i ett land hamnar i ett annat. Regeringen bedömer att detta är ett förslag med stor potential att lösa ett stort problem vid vissa gränsöverskridande projekt. inställning har utsett Campos (S&D-PL) till rapportör. har ännu inte uttalat sig om det aktuella förslaget. Förslaget Uppskattning av investeringsbehov Kommissionen har uppskattat att energiinfrastrukturinvesteringar på behövs för att klara EU:s energi- och klimatmål. Utav detta är bedömningen att cirka två tredjedelar behöver gå till investeringar i transmissionsnät för el och cirka en tredjedel till pipelines för gas. Investeringar motsvarande ca beräknas behöva gå till infrastruktur för transport av koldioxid. Kommissionen menar att marknaden ska stå för merparten av investeringarna men anser att alla investeringar inte kommer att bli av utan ytterligare EU-gemensamma åtgärder, särskilt i efterdyningarna av den ekonomiska krisen. Kommissionen har tidigare bedömt att marknaden med dagens regelverk kommer att kunna leverera investeringar motsvarande . Det därmed identifierade investeringsgapet på ska med hjälp av förslaget till förordning avhjälpas med snabbare tillståndsprocesser och ett stabilare ramverk för finansiering. Förslag på infrastrukturprioriteringar I förslaget till förordning fastställs tolv infrastrukturprioriteringar som behöver implementeras för att uppnå uppsatta energi- och klimatmål. Prioriteringarna är tolv till antalet och omfattar geografiska korridorer och mer generella områden. Fyra utav korridorerna tillhör elsektorn, fyra gassektorn och en korridor gäller olja. Förutom dessa nio geografiska korridorer prioriteras även tre prioriterade områden vilka innefattar smarta elnät, s.k. motorvägar för el samt gränsöverskridande nät för koldioxidtransport för lagring från anläggningar med koldioxidavskiljning. Ny planeringsmetod En ny planeringsmetod för europeisk energiinfrastruktur föreslås som ska ta större hänsyn till europeisk nytta. Utifrån ovan angivna prioriteringar ska kommissionen fastställa en lista på projekt av gemensamt intresse (PCI) som omfattar hela unionen. För att ett projekt ska kvalificera sig till denna lista ska ett antal kriterier vara uppfyllda, bland annat att två medlemsländer berörs av projektet och att projektet kan uppvisa ekonomisk, social och miljömässig bärkraft. Till sin hjälp att identifiera PCI kommer kommissionen att tillsätta regionala grupper bestående av intressenter såsom representanter från medlemsstater, nationella regulatorer, systemoperatörer för el och gas, ENTSO-E, ENTSO-G och andra initiativtagare till projekt. Förslag till PCI som lämnas från de regionala grupperna till kommissionen måste ha ett godkännande av berörda medlemsstater. Ett annat villkor är att projekten, om de gäller el eller gas, återfinns i ENTSO-organisationernas senaste tioårsplan. För de projekt som godkänns som PCI ska sedan ett antal föreslagna åtgärder tillämpas för att underlätta deras genomförande. Den nya metoden kan sägas utgöra en viss politisk påverkan på planeringen (top-down) vilket står i kontrast med den metod som etablerades genom antagandet om ett tredje inremarknadspaketet för de europeiska energimarknaderna. Förslag till åtgärder för att få prioriterad infrastruktur på plats Kommissionen vill för de prioriterade projekten (PCI) snabba på tillståndsprocesser. För att åstadkomma detta inrättas i varje medlemsstat en myndighet som projekt av europeiskt intresse kan vända sig till. Myndigheten föreslås samordna hela tillståndsförfarandet för varje projekt. Kommissionen föreslår även att införa en tidsgräns för hur tillståndsprövningen får ta. Riktlinjer för ökad öppenhet och förutsägbarhet ska också påskynda processerna. Kommissionen menar att även om tillståndsfrågorna blir lösta kommer vissa projekt ändå ha svårt med finansiering. Det gäller framförallt projekt med icke-kommersiella positiva externaliteter för en region eller EU som helhet och projekt med höga risker p.g.a. ny teknik. Finansiering av projekt via nätavgifter (principen om att användaren betalar) ska vara regel även , men kommissionen menar att detta inte räcker till. Därför föreslås att regulatorer ska ges möjlighet att ge ekonomiska incitament till sådana projekt. I förslaget föreslås riktlinjer för hur kostnader och nyttor ska fördelas mellan medlemsstater vid gränsöverskridande projekt där nyttan av investeringen i ett land hamnar i ett annat land än det land som betalar för investeringen. En kostnad/nytto-analys skall utföras för varje PCI vilken ska ligga till grund för denna kostnadsfördelning. Förhoppningen är att detta ska kunna katalysera mer privat finansiering. Dessutom vill kommissionen stärka samarbetet med internationella finansinstitut och med stöd av den nya fonden CEF (Connecting Europe Facility) ska möjligheter förbättras till marknadsbaserade finansiella instrument. Det kan komma att röra sig om aktieinstrument (t.ex. investeringsfonder) och riskdelningsinstrument (t.ex. lån och garantier och framför allt projektobligationer). Dessutom kan de prioriterade projekten i vissa fall erhålla direktstöd från EU genom CEF-fonden. I CEF-fonden föreslås att allokeras till energisektorn. Förordningen om energiinfrastruktur ersätter nu gällande TEN-E (for Energy) riktlinjer som inte bedöms kan ge det stöd som efterfrågas. Detta beror bland annat på att TEN-E baseras på långa projektförteckningar som inte ger utrymme för flexibilitet. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Regeringen analyserar förslagets effekter för svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Förslaget ska ses som del av ett paket tillsammans med förslaget att inrätta Fonden för ett sammanlänkat , som i sin tur är del av kommissionens förslag till flerårig budgetram för . Sammanlagt föreslås att 9, genom fonden för ett sammanlänkat allokeras för satsningar inom energiinfrastruktur . För närmare beskrivning av fonden hänvisas till Faktapromemoria (2011/12:FPM55). De direkta konsekvenserna av förslaget har liten ekonomisk påverkan på , åtminstone på kort sikt, eftersom bedömningen är att har få eller inga projekt av gemensamt intresse . Kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2014-2020 (KOM (2011) 500) innebär en ökning av utgiftsvolymen med jämfört med innevarande budgetram. Med kommissionens förslag riskerar den svenska EU-avgiften att öka med i storleksordningen . är en direkt effekt av den ökade åtagandenivån och de minskade rabatterna, resterande del är en effekt av lågt genomförande och utestående åtaganden från den innevarande budgetramen.