rir · H0B52 · 2012-03-06 00:00:00 — Innebörden av målet har förtydligats , senast energi- och klimatpolitiska proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat som antog i maj 2009.202 197FN:s klimatkonvention är en ramkonvention och undertecknades vid . Konventionen är basen för det internationella samarbetet inom klimatområdet. Slutmålet är att stabilisera halterna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar att mänsklig verksamhet påverkar klimatsystemet på ett farligt sätt. Ramkonventionen trädde i kraft först . 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 199Presidency conclusions, 29/30 October 2009. , , 15265/1/09 Rev 1. 200Målet antogs vid rådets möte , se prop. 2008/09:163 s. 18. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, prot. 1998/99:87. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. Miljökvalitetsmålet fick följande innebörd 2009: Temperaturmål Den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Koncentrationsmål som härleds från temperaturmålet klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter (ppmv koldioxidekvivalenter). Möjligheten att uppfylla miljökvalitetsmålet är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Målet för perioden 20082012 är att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än utsläppen . Målet är att utsläppen i den ickehandlande sektorn ska vara lägre än 1990. Andra långsiktiga prioriteringar för klimatpolitik är att användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska vara avvecklad till 2020 samt att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Visionen är att 2050 ska ha en energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären.203 Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har anknytning till klimat- och energiområdet. Energianvändningen i bostäder och lokaler bör minska i förhållande till användningen . ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt.204 I samband med energi- och klimatpolitiska proposition beslutade om energipolitiska mål till 2020:205 Andelen förnybar energi bör vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi 2020 bör vara . Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2009/10:155 s. 217218, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 2 enkät om klimatforskning har genomfört en enkätundersökning för att kartlägga klimatforskningens omfattning och inriktning . Statisticon har på uppdrag av varit ansvarig för att skicka ut enkäten om klimatforskningens omfattning och inriktning, och har även sammanställt svaren. Vilka har fått besvara enkäten? För att identifiera relevanta respondenter fick uppgifter om mottagare av forskningsmedel från myndigheter och forskningsstiftelser som ansvarar för forskningsmedel inom klimatområdet. Enkäten ställdes även till de institutioner vid universitet och högskolor som kunde tänkas bedriva klimatrelevant forskning. I enkäten frågade vi om omfattningen av klimatrelaterad forskning uppdelad på följande tre områden: klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet minskning av växthusgaser. Inom varje område frågade vi om den totala finansieringen fördelad på basanslag, statliga forskningsfinansiärer samt andra källor (EU, kommuner och landsting samt privata företag). Svarsandelen var för de offentliga och för de privata respondenterna. Totalt var bortfallet . Ett vanligt sätt att hantera bortfall är att göra bortfallskompensation med en metod som kallas rak uppräkning. Denna metod bygger på ett antagande om att de som inte har svarat har samma egenskaper som de som har svarat. I denna undersökning har vi inte genomfört någon bortfallskompensation eftersom de som inte har svarat inte kan antas ha samma egenskaper som de som har svarat. Det är troligt att det bland dem som inte har besvarat enkäten finns en överrepresentation av institutioner och företag som faktiskt inte har bedrivit någon klimatrelaterad forskning och utveckling. Om detta är fallet skulle metoden med rak uppräkning innebära en överskattning av medel för klimatrelaterad forskning och utveckling. Om det å andra sidan är så att de som inte har svarat faktiskt har bedrivit klimatrelaterad forskning och utveckling, innebär den använda metoden att vi har underskattat de totala medel som har gått till klimatforskning. De osäkerhetskällor som kan påverka resultaten mest är bortfall och mätfel.206 Det är svårt att utvärdera mätfel utan omfattande utvärderingsstudier. En källa till mätfel kan vara att respondenterna har missuppfattat i vilken enhet svar skulle lämnas, vilket i detta fall var kronor. Vissa uppgiftslämnare svarade i tusental eller . I de fall det var uppenbart har Statisticon rättat svaren direkt, men i ett antal fall där det inte gick att på ett säkert sätt anta att fel enhet hade använts kontaktades uppgiftslämnaren för ett förtydligande. Detta var dock endast möjligt i enkäterna till institutioner vid universitet och högskolor eftersom det bara var dessa som hade angett kontaktuppgifter på enkäten. Övergripande finns det dock inga indikationer på att stora mätfel förekommer i undersökningen. Nedan presenterar vi det enkätformulär som användes vid kartläggningen av klimatforskningens omfattning och inriktning . Enkäten skickades till 424 institutioner vid universitet och högskolor, forskningsinstitut samt privata företag. 206En annan möjlig felkälla skulle kunna vara att respondenterna har svarat i linje med vad de tror är rätt svar. Det skulle i det här fallet kunna innebära att medlen till klimatforskning har överskattats. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT KLIMATRELATERAD FORSKNING OCH UTVECKLING Frågor om enkäten: Frågor om datainsamlingen: Klimatrelaterad forskning och utveckling Den här enkäten avser klimatrelaterad forskning och utveckling (se definitioner nedan) som bedrivits av privata företag och offentliga institutioner . När du fyller i enkäten, är det viktigt att du tänker på att det handlar om den forskning, utveckling och demonstration som bedrevs . Även sådana stöd som går till olika så kallade centrumbildningar ska redovisas i enkäten. Vi ber dig vänligen samordna svaren från den organisation du tillhör, alternativt skicka flera svar om inte en enskild person samlat kan besvara frågorna. Om fler personer besvarar enkäten vänligen skicka svaren samlat i ett och samma svarskuvert. Klimatrelaterad forskning och utveckling Med klimatrelaterad forskning och utveckling menas forskning och utveckling inom ett eller flera av följande områden: Med forskning och utveckling avses skapande arbete som sker systematiskt i syfte att bidra till ökade kunskaper, samt utnyttja denna kunskap för att utveckla nya användningsområden. I begreppet forskning och utveckling omfattas grundforskning, tillämpad forskning, utveckling och demonstration. Alla vetenskapliga discipliner ingår. Fråga 1) Bedrev din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande någon form av klimatrelaterad forskning och utveckling enligt ovanstående definition ? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller Forsknings- och utvecklingsarbete om klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller handlar om de fysiskt vetenskapliga aspekterna av klimatsystemet och klimatförändringar. Området innefattar ämnen så som: Förändringar i växthusgaser och aerosoler i atmosfären Observerade förändringar i temperatur (luft, land eller hav), nederbörd, glaciärer, istäcke och havsnivå Historiskt och paleoklimatologiskt perspektiv på klimatförändringar Biokemi, kolets kretslopp (kolcykeln), gaser och aerosoler Satellitdata och andra data Klimatprognoser samt orsaker till klimatförändringar Fråga 2) Har din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande bedrivit någon form av forskning och utveckling om klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller ? Fråga 3) Uppskatta total finansiering i svenska kronor fördelat på finansieringskällor till forskning och utveckling om klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller som bedrevs vid din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande . Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** *Direkt genom statsbudgeten **T.ex. myndigheter, statliga stiftelser och forskningsråd som ger program- och projektbeviljningar ***T.ex. privata medel, EU-medel, medel från kommuner och landsting Effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet Forsknings- och utvecklingsarbete om effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet innefattar områden så som: Sårbarhet som följd av klimatförändringar (vetenskapliga, tekniska, miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekter av sårbarhet) Negativa och positiva konsekvenser av klimatförändringar (för ekologiska system, socioekonomiska sektorer och människors hälsa) Möjligheter för anpassning till klimatförändringar Sambandet mellan sårbarhet, anpassning och hållbar utveckling Fråga 4) Har din institution/företag/avdelning/forskargrupp bedrivit någon form av forskning och utveckling om effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet ? Fråga 5) Uppskatta total finansiering i svenska kronor fördelat på finansieringskällor till forskning och utveckling om effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet som bedrevs vid din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande . Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** *Direkt genom statsbudgeten **T.ex. myndigheter, statliga stiftelser och forskningsråd som ger program- och projektbeviljningar ***T.ex. privata medel, EU-medel, medel från kommuner och landsting GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Forsknings- och utvecklingsarbete om minskning av växthusgaser innefattar följande områden: Minskning av klimatförändringar genom att begränsa, förhindra eller ta bort utsläpp av växthusgaser Analyser av kostnader och nytta av olika åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser och analyser av möjliga verktyg och politiska styrmedel, såväl nationella som internationella Fråga 6) Har din institution/ditt företag/din avdelning/din forskargrupp eller motsvarande bedrivit någon form av forskning och utveckling om minskning av växthusgaser ? Fråga 7) Uppskatta total finansiering i svenska kronor fördelat på finansieringskällor till forskning och utveckling om minskning av växthusgaser som bedrevs vid din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande . Exemplifiera sedan inom vilket område/vilka områden denna forskning bedrevs (exempelvis inom vindkraft, solceller, laddhybrider, CDM, koldioxidskatt etc.) a) Energiproduktion, ej transporter (exempelvis vindkraft, vattenkraft, avfall, restvärme, geoenergi och bioenergi). Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** c) Energieffektivisering, ej transporter Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** Fråga 7) forts. d) Energilagring och CCS Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** e) Forskning inom samhällsvetenskap/ekonomi/humaniora om åtgärder för att begränsa utsläppen. Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** Finansiering via basanslag* Finansiering från statliga forskningsfinansiärer** Finansiering från andra källor*** *Direkt genom statsbudgeten **T.ex. myndigheter, statliga stiftelser och forskningsråd som ger program- och projektbeviljningar ***T.ex. privata medel, EU-medel, medel från kommuner och landsting GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Fråga 8a) Inom vilken disciplin/vilka discipliner bedrev din institution/företag/avdelning/forskargrupp eller motsvarande klimatrelaterad forskning och utveckling . Markera ett eller flera alternativ Fråga 8b) När det gäller den klimatrelaterade forskning och utveckling som bedrevs : Uppskatta hur medlen fördelade sig på olika discipliner vid din institution/ditt företag/ din avdelning/din forskargrupp eller motsvarande. Jordbruk, inklusive skogsbruk och fiskeri Tack för din medverkan! GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 3 Undersökning av vetenskapliga artiklar har gett i uppdrag att genomföra en analys av antal artiklar och citeringar inom klimatforskning, en så kallad bibliometrisk analys. Den bibliometriska analysen baseras på de publikationer som finns med i publikationsdatabas. Den är i sin tur baserad på Science Citation Index Expanded, samma material som finns tillgängligt via Web of Science ().207 Analysen är begränsad till publikationer som publicerats . Endast publikationer av typen article och review ligger till grund för studien.208 har sökt efter artiklar som matchar ett antal nyckelord. Nyckelorden har tagit fram med hjälp av IVL och , samt uppgifter från en dansk kartläggning av klimatforskning och från en nordisk rapport om resultatindikatorer på energiområdet.209 För att undvika träffar från ämnesområden som inte är klimatrelaterade togs vissa ämnen bort från sökningarna. En lista över de sökord och filter som har använts redovisas nedan. All statistik om antalet publikationer och citeringsmedelvärden är beräknad baserat på fraktionerade publikationer. Detta innebär att antalet artiklar tillgodoräknas länder och ämnesområden baserat på antalet författaradresser i respektive land och hur många ämnesområden en publikation har klassats till i databasen. Om en publikation till exempel har två danska författaradresser och en svensk krediteras två tredjedelar av publikationen och en tredjedel. Antalet citeringar är räknade från och med den citerade artikelns publiceringsår och framåt. För en artikel publicerad 1994 räknas alltså citeringar till denna artikel , 1995 och 1996. Alla citeringsmedelvärden är dessutom fältnormerade, det vill säga antalet citeringar till en publikation divideras med citeringsmedelvärdet för alla publikationer i databasen i samma ämnesområde, 207Certain data included herein are derived from the Science Citation Index Expanded® prepared by , , , USA© Copyright 2008. All rights reserved. 208Publikationstypen article inkluderar här även publikationer av typerna note och letter. 209Kortlægning af Klimaforskning i . Forskning: Analyse og Evaluering 2/2009; (2010): Scoreboard. år och typ av publikation. Fältnormeringen görs för att justera för variationer mellan ämnesfält i citeringstraditioner. Fältnormeringen innebär alltså att en artikel som har fått lika många citeringar som medelvärdet i fältet får en fältnormerad citering = 1,0. En artikel som har fått fler citeringar än genomsnittet i fältet får ett värde på 1,5. I de figurer som visar den fältnormerade medelciteringen använder vi ett treårigt viktat medelvärde för att tona ned effekten av enstaka högciterade publikationer. När ett namn med exakt samma stavning förekommer bland författarna till den citerande och den citerade publikationen betraktas citatet som ett självcitat. Självcitaten har genomgående tagits bort före summeringen av antalet citat. Undersökningsresultat från internationell jämförelse Nedan redovisas underlagen för de figurer och analyser som gjordes av antal vetenskapliga artiklar och citeringar i kapitel 4. Tabell 5 visar undersökning över antalet publicerade artiklar generellt inom klimatforskning och forskning om minskning av växthusgaser i de 13 mest produktiva länderna i världen samt för de nordiska länderna. Länderna har rangordnats efter antalet artiklar om klimatforskning i stort. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 5 Antal artiklar inom klimatforskning i olika länder 19942010 Varav minskning av växthusgaser ANDEL ( %) Ökning av antal vetenskapliga artiklar Tabellerna nedan visar i vilken utsträckning vetenskapliga artiklar som handlar om minskade utsläpp har ökat i olika länder. Tabell 6 Ökning i antal artiklar om minskning av växthusgaser 19942010 Ökning 19942010 ( %) GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 7 Ökningstakt för antal artiklar om minskning av växthusgaser Ökning 19942000 ( %) Tabell 8 Ökningstakt för antal artiklar om minskning av växthusgaser Ökning 20002010 ( %) GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Antal artiklar per miljon invånare Figuren nedan visar utvecklingen av antalet artiklar om minskning av växthusgaser per miljon invånare i de nordiska länderna och . Figur 11 Antal artiklar forskning om minskning av växthusgaser per miljon invånare i de nordiska länderna och 19942010 Antal artiklar per milj invånare Hur ofta citeras forskning om minskning av växthusgaser? Tabellen nedan visar medelciteringen inom forskning om minskning av växthusgaser . Tabell 9 Medelcitering inom forskning om minskning av växthusgaser GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Sökord för att identifiera relevanta artiklar Nedan presenteras en lista över de sökord som användes i analysen av artiklar inom klimatforskning i stort och inom forskning om minskning av växthusgaser. Tabell 10 Sökord för artiklar om klimatforskning i stort. Totalt antal och antal artiklar med svenska adresser. Ordnat efter antal träffar totalt (climate OR climatic) AND ("environment change" OR drought OR ecosystem OR economic OR socio-economic OR "tropical disease" OR "seasonal pattern" OR "disease vector" OR "regional effect" OR agricultural) (biomass AND energy) greenhouse gas OR "greenhouse-gas" carbon dioxide AND "reduc*" paleoclimate OR paleoclimatic OR palaeoclimate climate variability OR "climatic variability" climate AND (policy OR policies) biodiesel OR bio-diesel OR "bio diesel" Greenhouse gas AND ("mitigat*" OR "reduc*") CDM AND NOT (physics AND biochemistry Biofuel OR Bio-fuel OR "Bio fuel" Biogas OR bio-gas OR "bio gas" climat* AND "mitigat*" climate data OR "climatic data" climate warm* OR "climatic warm*" Co2 AND capture AND NOT (medicine AND immunology AND "molecular biology") carbon AND "mitigat*" intergovernmental panel on climate change OR IPCC carbon dioxide AND emission Bioenergy OR bio-energy OR "Bio energy" GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT CO2 AND "mitigat*" GHG AND ("mitigat*" OR "reduc*") Carbon dioxide AND capture Combined heat and power climate sensitivity OR "climatic sensitivity" Polymer electrolyte fuel cell Energy efficien* AND climate response OR "climatic response" wind farm OR "wind park" OR "wind plant" climate record OR "climatic record" earths climate OR "earth climate" climate prediction OR "climatic prediction" Energy efficien* AND climate research OR "climatic research" climate history OR "climatic history" climate theory OR "climate theories" OR "climate research" carbon dioxide AND "mitigat*" Fuel cell AND vehicle (Methane AND "mitigat*") Biorefinery OR Bio-refinery OR "Bio refinery" climate signal OR "climatic signal" (CCS AND Co2) OR (CCS AND carbon) United Nations Framework Convention on Climate Change OR UNFCCC climate scenario OR "climatic scenario" climate cycle OR "climatic cycle" Chemical Looping Combust* GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Thermal insulat* AND Fossil fuel AND "substitut*" fossil fuel AND "replac*" climate effect OR "climatic effect" climate oscillation OR "climatic oscillation" Kyoto AND mechanism AND (CDM OR JI) climate fluctuation OR "climatic fluctuation" Methane emission AND reduction transport* AND "Co2 reduc*" Carbon dioxide AND tax climate indicator OR "climatic indicator" climate problem OR "climatic problem" Energy efficient AND vehicle climate projection OR "climatic projection" ("Climate change" OR "climatic change") AND "warm climate" Energy efficien* AND "industrial process" climate implication OR "climatic implication" climat AND ("sea level" OR permafrost OR OR "ice cap" OR "ice sheet" OR "sea ice") climate change AND mitigat* climate serie OR "climatic serie" GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 11 Sökord för artiklar om minskning av växthusgaser. Totalt antal och antalet artiklar med svenska adresser. Ordnat efter antal träffar totalt carbon dioxide AND "reduc*" (biomass AND energy) climate AND (policy OR policies) biodiesel OR bio-diesel OR "bio diesel" Biofuel OR bio-fuel OR "Bio fuel" Greenhouse gas AND ("mitigat*" OR "reduc*") Co2 AND capture AND NOT (medicine AND immunology AND "molecular biology") CDM AND NOT (physics AND biochemistry AND Biogas OR bio-gas OR "bio gas" carbon dioxide AND emission Bioenergy OR bio-energy OR "Bio energy" Polymer electrolyte fuel cell Energy efficien* AND Carbon dioxide AND capture Combined heat and power wind farm OR "wind park" OR "wind plant" GHG AND ("mitigat*" OR "reduc*") Fuel cell AND vehicle GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT carbon dioxide AND "mitigat*" (Methane AND "mitigat*") Biorefinery OR Bio-refinery OR "Bio refinery" Chemical Looping Combust* (CCS AND Co2) OR (CCS AND carbon) Thermal insulat* AND Fossil fuel AND "substitut*" fossil fuel AND "replac*" Kyoto AND mechanism AND (CDM OR JI) Carbon dioxide AND tax transport* AND "Co2 reduc*" Methane emission AND reduction Energy efficient AND vehicle Energy efficien* AND "industrial process" climate change AND mitigat* GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Filter för att undvika ämnen som inte är klimatrelaterade För att undvika träffar från ämnesområden som inte är klimatrelaterade togs vissa ämnen bort från sökningarna. Dessa listas nedan. Tabell 12 Filter för klimatforskning i stort. Publikationer klassade i följande ämnen filtrerades bort när sökte efter artiklar om klimatforskning i stort Tabell 13 Filter för forskning om minskade utsläpp av växthusgaser. Publikationer klassade i följande ämnen filtrerades bort när sökte efter artiklar som handlar om minskade utsläpp av växthusgaser Biotechnology & Applied Microbiology GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Meteorology & Atmospheric Sciences GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 4 Undersökning av patentansökningar Internationella patentdatabaser inom klimatteknik Internationellt finns det ett intresse för och efterfrågan på information om patent på klimatteknikområdet.210 har en patentdatabas där sökningar kan göras på bland annat olika tekniska områden. Ett sådant tekniskt område är miljöteknik inklusive tekniker för att minska utsläpp av växthusgaser.211 motiverar denna klassificering av patent inom miljöteknik med behovet av att kunna undersöka sambandet mellan offentliga styrmedel och teknisk utveckling på området. har bland annat använt informationen om patent på miljöområdet för undersökningar av innovationer inom förnybar energi.212 klassificering av miljöteknik omfattar delområdena produktion av förnybar energi avskiljning och lagring av växthusgaser energilagring, vätgasteknologi samt bränsleceller utsläppsminskningar och drivmedeleffektivitet i transportsektorn energieffektivisering inklusive belysning i byggnader.213 Alla utom det första av dessa delområden avser tekniker för att direkt eller indirekt minska utsläppen av växthusgaser. Det europeiska patentorganet European Patent Office (EPO) har tillsammans med United Nations Environmental Program () och () arbetat fram ett klassificeringssystem för att kunna identifiera patent inom området klimatteknik. 210Det finns flera exempel på rapporter som redovisar patentinformation inom området klimatteknik: A more research-intensive and integrated Area. Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009.