eunbil · GZ0N2A96B5 · 2012-01-01 00:00:00 — Bilaga 5 Miljö, dp. Rådets möte (miljö) Rubrik: Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 - Lägesrapport från ordförandeskapet samt eventuellt antagande av rådets slutsatser Dokument: KOM(2011) 112 Meddelande från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén - Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 6842/12 A Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 - Presidency conclusions dokument: Faktapromemoria 2010/11:FPM116 Meddelande om en färdplan till 2050 på klimatområdet; Rådspromemoria inför miljörådet Förslaget har tidigare behandlats av samt . Bakgrund Under det svenska ordförandeskapet 2009 antog det målet att EU:s utsläpp ska minska till 2050 jämfört med . Vid klimatkonventionens möte i kom parterna överens om att alla utvecklade länder ska ta fram så kallade low carbon development strategies utan att närmare precisera formerna. och därefter efterfrågade i slutsatser och en sådan strategi för EU från kommissionen. Kommissionen antog meddelandet om en färdplan till 2050 på klimatområdet . kunde inte enas om rådsslutsatser om meddelandet vid sitt möte . Kommissionen och 26 medlemsstater ställde sig dock bakom ordförandeskapets slutsatser och det danska ordförandeskapet gjorde ett nytt försök att anta rådsslutsatser om meddelandet . Inte heller kunde enighet nås och samma 26 medlemsstater och kommissionen ställde sig bakom ordförandeskapets slutsatser. Några förhandlingar om reviderade rådsslutsatser har inte genomförts efter miljörådet . Rådet väntas därför ta ställning till de danska ordförandeskapsslutsatserna som endast en medlemsstat inte kunde acceptera . Dessa slutsatser kommer, om alla medlemsstater ställer sig bakom, att antas som rådsslutsatser. Rättslig grund och beslutsförfarande Ej lagstiftningsärende varför rättslig grund inte är relevant. Rådsslutsatser antas i samförstånd. Svensk ståndpunkt Regeringen står bakom de danska ordförandeskapsslutsatserna från miljörådet och stödjer att dessa utgör basen för rådsslutsatser om kommissionens meddelande om en färdplan till 2050. Regeringen anser att det är mycket viktigt att miljörådet kan enas om inriktningen för Unionens långsiktiga klimatpolitik så att näringsliv och samhälle får efterfrågad vägledning. Regeringen anser att EU bör befästa sin ledande roll i klimatarbetet genom att visa hur en ambitiös klimatpolitik kan kombineras med ekonomisk tillväxt. EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsistent med det övergripande målet om att den globala medeltemperaturen ska öka med högst två grader och med EU-målet om utsläppsminskning . Långsiktiga utsläppsmål behövs för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet, skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar och för att undvika så kallade stranded costs (till exempel kostnader för investeringar i teknik/infrastruktur som måste avvecklas på grund av att framtida utsläppspriser inte tillräckligt beaktats). Regeringen anser att det är hög tid för EU att staka ut vägen för klimatpolitiken bortom 2020 och anser att kommissionen bör ges i uppdrag att presentera förslag för hur EU kan minska utsläppen i tillräcklig omfattning med fokus mot 2030. Regeringen anser att ett arbete för minskade växthusgasutsläpp i kan betyda konkurrensfördelar i den växande globala marknaden för energirelaterade varor och tjänster. Företag kan upprätthålla sin konkurrenskraft genom att utveckla utsläppssnåla, innovativa, resurseffektiva lösningar som bidrar till en omställning till en grön ekonomi. inställning har i resolution antagen ställt sig bakom kommissionens färdplan till 2050 och dess milstolpar. uppmanar också kommissionen att föreslå mål samt att lägga fram förslag för att möjliggöra att 2030-målet uppnås. Förslaget Kommissionens meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 tar sin utgångspunkt i att EU på ett kostnadseffektivt sätt ska nå målet att minska utsläppen till 2050. Kommissionen hänvisar i meddelandet till kommande sektorsmeddelanden/ analyser gällande behov av nya styrmedel eller av skärpningar av befintliga. För att kostnadseffektivt uppnå 80-95%-målet till 2050 visar färdplanens analys att inhemska utsläppsminskningar på , respektive behövs till 2030, 2040 respektive 2050 (jämfört med ). Meddelandet konstaterar också att de inhemska utsläppsminskningarna bör uppgå till för att EU ska befinna sig på den kostnadseffektiva utsläppsbanan. 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 Current policy 2 2 Agriculture Kommissionens analys visar att med nuvarande åtgärder kommer EU att nå inhemska minskningar av växthusgasutsläppen till 2020. Om den reviderade energieffektivitetsplanen skulle implementeras fullt ut så möjliggör detta för EU att överträffa det nuvarande målet om och istället uppnå minskning av växthusgaser. Stora investeringar behövs för att ställa om till en koldioxidsnål ekonomi. Avsevärda kostnadsbesparingar finns dock att räkna hem, bland annat genom lägre energikostnader. Dessutom minskas importen till EU av fossila bränslen med ökad försörjningstrygghet som följd. Lägre utsläpp av koldioxid är också förknippade med lägre utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen vilket innebär positiva effekter för luftkvalitet och hälsa med minskade kostnader inom dessa områden till följd. Kommissionen menar vidare att nya arbetstillfällen netto kan komma att skapas av omställningen, givet att auktionsintäkter och koldioxidskatt används för att sänka skatt på arbete. Ordförandeskapsslutsatserna välkomnar utfallet av , bekräftar EU:s långsiktiga mål om utsläppsminskning till 2050 samt vikten av tvågradersmålet och de globala utsläppsminskningar som krävs för att det ska kunna uppnås. Ordförandeskapsslutsatserna förklarar att omställningen till ett samhälle med låga växthusgasutsläpp bidrar till hållbar tillväxt, ökad energisäkerhet, jobbskapande, ökad konkurrenskraft, hälsa och förbättrad luftkvalitet men betonar också vikten av kostnadseffektivitet och fortsatt utveckling av . Ordförandeskapsslutsatserna ställer sig bakom kommissionens föreslagna icke-bindande milstolpar för 2030-2050 som bas för fortsatt arbete kring EU:s insatser för att nå de långsiktiga målen. Kommissionen inbjuds att lägga fram kostnadseffektiva förslag för att minska utsläppen till 2030 i linje med färdplanen. I ordförandeskapsslutsatserna betonas rollen för EU:s utsläppshandelssystem. Kopplingar görs i slutsatserna till en rad initiativ på EU-nivå som har betydelse för utsläppsutvecklingen, bl.a. energifärdplanen till 2050, energieffektiviseringsmålet, arbetet med resurseffektivisering, forskning och utveckling samt det fleråriga finansiella ramverket. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Kommissionens meddelande och föreliggande rådsslutsatser saknar konkreta lagstiftningsförslag och har därför inga direkta effekter på svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Kommissionens meddelande och föreliggande rådsslutsatser har ingen omedelbar budgetär konsekvens för då de ej innehåller konkreta åtgärds-/lagstiftningsförslag. De budgetära konsekvenserna för är bland annat beroende av vilken fördelningsnyckel som tillämpas mellan medlemsstaterna och vilka åtgärder som vidtas för att förverkliga utvecklingen mot ett utsläppssnålt samhälle och kan därför inte redovisas . Konsekvenserna av att EU utvecklas till ett utsläppssnålt samhälle till 2050 beskrivs på EU-nivå i kommissionens meddelande och i tillhörande Commission staff working document Impact Assessment (SEC(2011) 288 final). Enligt konsekvensanalysen ökar de totala kostnaderna för att nå 2050-målet om utsläppsminskningar skjuts och priset på utsläppsrätter blir högre än vad som blivit fallet om tidiga åtgärder vidtagits.