rfr · GZ0WRFR5 · 2012-01-01 00:00:00 — eHälsa nytta och näring Riksdagstryckeriet, , 2012 Syfte, metod och avgränsningar Nationell eHälsa för vem? Nytta med eHälsa och forskningsbehov Nationell eHälsa av vilka? Säker kommunikation på ett enhetligt språk Från ord till praktisk verklighet Centrumbildningar och andra samverkansmiljöer Affärsmöjligheter med framgångsrika e - tjänster Möjligheter och risker med e - tjänster analys av intervjumaterial .35 På uppdrag av näringsutskottet har en översikt och framtidsanalys tagits fram inom eHälsa. Syftet med rapporten är att öka kunskapen hos riksdagsledamöter när det gäller utveckling av e-tjänster inom vård- och omsorgssektorn som både kan bidra till en bättre kvalitet i verksamheterna och stimulera tillväxt. Forskningssekreterarna samt praktikanten från utvärderings- och forskningsfunktionen är författare till rapporten. och från näringsutskottets kansli har bistått i arbetet. En parlamentarisk referensgrupp från näringsutskottet har tillsatts i syfte att ge riktlinjer för arbetet och följa att det har bedrivits i enlighet med utskottets uppdrag. Gruppen har bestått av följande ledamöter: (S), (M) och (MP). Rapporten har granskats av , chefsstrateg för vårdutveckling vid , prof , eHälsoinsitutet vid Linnéuniversitetet, , chef för i samverkan, prof , forskningsledare, och , verksamhetsledare, båda och eHälsa vid . Författarna svarar själva för innehållet i rapporten. I finns goda förutsättningar att förbättra vården och omsorgen med hjälp av moderna IT-lösningar. Med e-tjänster kan tillgängligheten till vård och omsorg förbättras för alla och vården kan lättare behovsanpassas. Tjänsterna möjliggör också åtkomst till personlig hälsodokumentation som kan underlätta val och ge ökad egenmakt. I pågår en omfattande utveckling av informationssystem och e- tjänster i offentlig regi och på nationell nivå inom vård- och omsorgssektorn. innebär eHälsa nya affärsmöjligheter för svenska innovativa företag. Framgångsrika e-tjänster kan bidra till nya arbetstillfällen och regional tillväxt och i vissa fall även spridas nationellt och internationellt. Det finns en stor potential för att konkurrenskraftiga företag ska växa fram inom e-hälsosektorn och utveckla produkter som är attraktiva också på en internationell marknad. Med export av e-hälsotjänster skapas inte bara tillväxt och sysselsättning i en ökad export inom området kan också bidra till eHälsa i eftersom erfarenheter och kunskaper från andra länder förs tillbaka till landet. Utöver exportmöjligheterna för den privata sektorn finns det också en potential att exportera offentligt finansierade och förvaltade e-tjänster. Nyttan med införandet av nya teknologier måste däremot alltid vägas mot riskerna. I det här fallet blir exempelvis invånarnas integritet en viktig fråga då allt mer information kommer att finnas tillgänglig över nätet. Fler personer med stora vårdbehov i kombination med färre arbetsföra medför att mer måste åstadkommas med mindre resurser. Det ställer nya krav på vården och omsorgen i framtidens . Med smarta e-verktyg kan en del hälsovård hanteras oberoende av plats och tid. Det kan bidra till en ökad bekvämlighet och kvalitet för den enskilda individen och ge en avlastning för vården och omsorgen. skapas nya affärsmöjligheter för svenska kunskapsintensiva företag. eHälsa handlar om vård och stöd med hjälp av modern informationsteknik (IT)1. Även om förändringarna i befolkningssammansättningen är en viktig drivkraft för eHälsa kommer människor i alla åldrar att kunna dra nytta av tjänsterna. Med e-tjänster kan tillgängligheten till vården förbättras för alla och vården kan lättare behovsanpassas. Med tillgång till enkel och användbar information blir vården och omsorgen säkrare för patienterna och risken för felbehandlingar och felmedicineringar minskar. Genom bra och tillförlitlig information på nätet om hälsa och livsstil kan också det förebyggande folkhälsoarbetet stärkas. Även anhöriga till sjuka kan ha stor nytta av e-verktygen eftersom de möjliggör en tätare kontakt med vård- och omsorgsgivare. Men nyttan med nya tekniker måste alltid vägas mot riskerna. I det här fallet blir invånarnas integritet en viktig fråga då allt mer information kommer att finnas tillgänglig över nätet. Därför måste tjänsterna utformas på ett sätt som garanterar att personlig information inte hamnar i fel händer. Det är även väsentligt att IT-systemen som används är robusta och driftsäkra. Ytterligare en risk som måste beaktas är att grupper som inte behärskar eller har tillgång till tekniken kan ställas utanför. är en utpräglad IT-nation, och för de allra flesta av oss ingår Internet som en naturlig del i vardagen [1]. Inom vården är man också förhållandevis bra på att ta till sig ny teknik och nya metoder. Mot den bakgrunden finns det goda förutsättningar för att innovativa företag ska utvecklas och växa inom e-hälsosektorn i . Det ger även möjligheter för svenska företag att bli konkurrenskraftiga på en internationell marknad och nå exportframgångar. Utvecklingen av eHälsa står högt upp på den internationella dagordningen och har utpekats som ett av de starkaste tillväxtområdena i [2]. Men för att skapa livskraftiga innovationer inom eHälsa är det viktigt att utvecklingen utgår från verkliga behov. 1 Det finns många definitioner av eHälsa. En av dessa är: användning av informations- och kommunikationsteknik för att möta behoven inom vård och omsorg hos personal, beslutsfattare, patienter och deras närstående samt medborgare i stort, i vårdande eller sjukdomsförebyggande syfte (modifierad från i , numera HIC vid ). SYFTE, METOD OCH AVGRÄNSNINGAR arbete mellan forskningen, näringslivet, vård- och omsorgsgivarna och dem som i slutändan ska använda produkterna. I pågår en omfattande utveckling av informationssystem och e- tjänster på nationell nivå inom vård- och omsorgssektorn. De projekt som bedrivits tar nu ny fart och alla vård- och omsorgshuvudmän står bakom regeringens strategi för nationell eHälsa. Det är huvudmännen som har ansvar för att de landsomfattande e-tjänsterna kommer på plats. Men även i det arbetet stimuleras den privata sektorn genom att leverera varor och tjänster till projekten. Därutöver finns en stor potential för privata företag att delta i lokala och regionala initiativ. Det kan exempelvis handla om moderna IT-lösningar för vård på distans, särskilt framtagna för glesbygden. 2 Syfte, metod och avgränsningar Syftet med rapporten är att öka kunskapen om eHälsa och beskriva affärsmöjligheter inom området för svenska kunskapsintensiva företag. För att nå syftet har vi bedömt det som viktigt att ge en översiktlig beskrivning av området och exempel på både nationella satsningar som drivs i offentlig regi och andra initiativ. I rapporten ges flera exempel på olika typer av e-tjänster, men den gör inte anspråk på att vara heltäckande inom området. Eftersom utvecklingen inom området går fort kan uppgifter om t.ex. innehåll och användning av tjänster ha förändrats efter det att rapporten har publicerats. Rapporten är i huvudsak baserad på myndighetsrapporter, utredningar, vetenskapliga artiklar och webbkällor. I arbetet med rapporten har vi också intervjuat olika aktörer inom området, t.ex. forskare och experter inom vård och omsorg samt företrädare för myndigheter och organisationer. Baserat på intervjuer med nyckelpersoner inom området eHälsa innehåller rapportens sista kapitel (kap. 8) en sammanställning och analys av vinster och tänkbara risker med eHälsa samt framtida visioner och identifierade hinder för den fortsatta utvecklingen. Information om vilka personer som har intervjuats (företrädare och organisation) redovisas i slutet av rapporten. Vi har också genomfört en intervjubaserad översiktlig kartläggning som visar en rad projekt inom eHälsa som pågår vid ett antal innovationsfrämjande organisationer i (kap. 5). 3 Nationell eHälsa för vem? I regeringens strategi2 för nationell eHälsa formuleras visionerna och målen för IT-användningen i vård och omsorg [3]. Till skillnad från i den tidigare 2 Har tagits fram i samarbete mellan , , , Vårdföretagarna och Famna. NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? tekniktunga IT-strategin [4] fokuserar man nu tydligare på att e-verktygen ska svara mot faktiska behov inom vård och omsorg. Visionen är att höja kvaliteten i verksamheterna genom att förbättra informationshanteringen med teknikens hjälp. Tre huvudsakliga målgrupper lyfts fram som kommer att få nytta av samordnade och landsomfattande e-tjänster: individer (invånare/allmänhet, patienter, anhöriga) beslutsfattare (politiker, myndigheter) och forskare. E-tjänsterna behöver utformas så att bästa möjliga användbarhet och användarvänlighet uppnås för de olika målgrupperna. Nedan följer en översiktlig sammanfattning av prioriterade insatsområden och exempel på gemensamma satsningar. Individers behov av information och kommunikation Behovet av e-tjänster kan vara olika beroende på individens roll som invånare, patient3 eller anhörig4. Invånare vill ha tillgång exempelvis till bokningstjänster, pålitlig och begriplig hälsoinformation, vilket utbud av vård som finns och verktyg för att kunna jämföra olika vårdgivares kvalitet. Men när en vårdrelation har etablerats uppstår däremot behovet av personliga e- tjänster. Det kan röra allt från möjligheten att ställa frågor till vårdpersonal som man har haft kontakt med och få tillgång till provsvar eller recept till att genomgå webbaserade behandlingar. Även anhöriga behöver kunna ta del av viss information om den person de företräder för att få insyn och kunna föra en dialog med berörd personal [3]. 3För att förenkla texten används patient som beteckning på individer som har etablerat en relation med vården eller omsorgen. Beroende på situation kan ofta andra beteckningar som brukare, vård- eller omsorgstagare, kund eller klient egentligen vara mer passande. 4I rapporten används anhörig för att beteckna närstående eller någon annan person som företräder patienten. NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? Webb- och telefontjänster kan erbjuda snabb tillgång till hälsoinformation och sjukvårdsrådgivning. Men internet är en närmast outtömlig, men också svårgripbar källa till vårdinformation av varierande kvalitet. För att kunna få bra hjälp är det väsentligt att informationen är pålitlig, hålls uppdaterad och att den presenteras på ett enkelt sätt [3, 5, 6]. och 1177 per telefon Syftet med den gemensamma satsningen är att invånare bl.a. ska kunna få kvalitetssäkrad hälsoinformation, t.ex. fakta och råd om sjukdomar och besvär eller hur levnadsvanor och livsstil kan påverka en god hälsa ställa frågor anonymt till läkare eller sjuksköterskor leta vård i hela och använda e-tjänster för att kontakta vården få information om olika vårdgivares kvalitet, t.ex. aktuella väntetider eller omdömen från andra patienter om bemötande. Alla landsting och regioner står bakom och tjänsten byggs ut med nya dokument, filmer och appar5. Sajten har omkring 1,8 miljoner besök . Sjukvårdsrådgivning per telefon genom kortnumret 1177 omfattar samtliga landsting och regioner utom ett. Det landsting som ännu inte är anslutet till det nationella systemet har ett eget system för telefonrådgivning. förväntas samtliga landsting och regioner vara anslutna till 1177 [7, 8, 9]. Webbplatsen är en ungdomsmottagning som riktar sig till unga mellan . Tjänsten lanserades 2008 och är tänkt att göra det lätt för unga att hitta information och kunna ställa frågor om sex, hälsa och relationer. Mycket av webbplatsens innehåll utformas tillsammans med en särskild ungdomspanel för att se till att materialet presenteras på ett sätt som tilltalar ungdomar [10]. Med e-tjänster kan patientens möjligheter att utbyta information om sig själv förbättras. Det kan exempelvis handla om att få tillgång till sin journal, boka vårdbesök, förnya recept eller begära sjukintyg. Med en e-tjänst där patienten själv också kan dokumentera och rapportera in uppgifter om sin egen hälsa möjliggörs en mer regelbunden och interaktiv kontakt t.ex. med vårdpersonalen. Därmed skulle man på ett bekvämt sätt kunna få individuella råd om hälsa, vård och levnadsvanor. Ett övergripande syfte med personliga e- tjänster är att man som patient ska kunna vara mer delaktig i sin egen vård. 5 Förkortning för speciellt anpassade applikationer, för bruk i dator och/eller mobiltelefon. NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? E-recept betyder att förskrivaren skickar receptet elektroniskt en nationell e- receptsdatabas hos och att medicinen sedan kan hämtas ut på valfritt apotek i . Jämfört med traditionella pappersrecept innebär e-recept flera fördelar. Förutom att öka bekvämligheten för patienten minskar risken för att apotekspersonalen ska feltolka receptet eller behöver kontakta förskrivaren för förtydliganden. Även exempelvis förfalskningar försvåras med e-recept. I de flesta landsting och regioner kan e- recepten registreras direkt i journalsystemet och för förskrivare som saknar den möjligheten finns webbtjänster för e-recept6. av alla recept i skrivs ut som e-recept [11,12]. Det är dock viktigt att vara vaksam på risker vid införandet av ny teknik. Det har förekommit att e- recepten i vissa journalsystem har gett patienten fel recept eller fel dos. Därutöver har det hänt att recepten vid driftstörningar inte gått att hämta ut alls. Mina Vårdkontakter är ett första steg i utvecklingen av en personlig webbtjänst inom vården. Tjänsten ger patienten i första hand möjlighet att boka eller boka om tid och förnya recept samt vissa möjligheter att få information om de egna vårdrelationerna, men tjänsten utvecklas löpande och fylls på med nya funktioner. finns Mina Vårdkontakter i samtliga landsting och regioner utom ett7, men varje landsting och region väljer själv utbyggnadstakten varför utbudet varierar. Det pågår också pilotprojekt för att utveckla Mina Vårdkontakter för äldreomsorgen [13, 14]. Mina Hälsotjänster är en vidareutveckling av Mina Vårdkontakter som ska ge större möjligheter till personlig interaktion med vården. Tanken är att fler tjänster ska erbjudas som ytterligare ökar den enskildes inflytande över vården. Till exempel ska man kunna följa remisser, ta del av provsvar och registrera egen information. Mina Hälsotjänster är en nationell tjänst som utvecklas av på uppdrag av CeHis och en första delleverans är planerad till [15]. Tjänsten utvecklas i nära kontakt med projektet journal på nätet (se nedan). Personal inom vård- och omsorg skulle ha stor nytta av samlad patientinformation i elektronisk form som kan delas mellan vård- och omsorgsgivare. IT-verktygen behöver utformas så att olika personalgrupper både kan föra in och ta ut information om en enskild individ på ett sätt som minimerar risken 6Exempel på företag som tillhandahåller sådana webtjänster är och Alfa eRecept. 7Landstinget kommer att ansluta till Mina Vårdkontakter . NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? för att personliga uppgifter ska spridas till obehöriga. Vård- och omsorgspersonal behöver också enkel och snabb tillgång till tillförlitliga beslutsstöd och kunskapsunderlag av hög kvalitet. Med smarta IT-lösningar kan ny kunskap lättare spridas och snabbare börja användas i verksamheterna. Patientinformation tillgänglig över organisationsgränserna Det är mycket vanligt att patienter har kontakt med flera olika privata och offentliga vårdgivare. Eftersom enskilda vårdgivare registrerar och förvaltar journalinformation lokalt är det krångligt att dela journaluppgifter. Därmed förekommer mycket dubbelarbete då mycket av den personliga vårdinformationen måste begäras in upprepade gånger [16]. Det är också viktigt för patientsäkerheten att personalen får tillgång till väsentliga uppgifter om exempelvis tidigare behandlingar, allergier eller provsvar. En särskild utmaning är att kunna tillgängliggöra aktuell information för hemsjukvården. Nationell patientöversikt (NPÖ) Genom tjänsten NPÖ kan behörig personal ta del av vissa journaluppgifter som registrerats hos andra vårdgivare under förutsättning att patienten samtycker till detta. Målet är att NPÖ ska vara infört vid åtminstone någon enhet inom i alla landsting och regioner /13. [17, 18] NPÖ används endast i ett fåtal landsting och regioner och då i begränsad omfattning. Den information som ska tillgängliggöras i NPÖ är inledningsvis begränsad till de viktigaste och mest nödvändiga uppgifterna. NPÖ fyller en viktig funktion när det gäller informationsöverföring över organisationsgränser, och har NPÖ fått en ökad betydelse för överföring av information mellan kommuner och landsting och regioner. Även NPÖ:s betydelse för att hantera informationsöverföring mellan landsting och regioner och privata vårdgivare har ökat. Det största behovet av informationsutbyte finns dock inom kommuner och inom landsting och regioner, och NPÖ svarar inte upp mot det behovet. Nationell ordinationsdatabas () Läkemedel är en vanlig behandlingsform i vårt samhälle, och många patienter har flera mediciner , ibland på recept från olika förskrivare. Syftet med NOD är att skapa en gemensam och nationellt tillgänglig läkemedelslista för alla patienter. NOD ska innehålla patientens alla läkemedelsordinationer i öppenvården och underlättar för förskrivarna, som får en samlad bild av alla de mediciner en patient har oavsett vem som ställt ut receptet. NOD beräknas vara utvecklad . Inom hälso- och sjukvårdens område produceras kunskapssammanställningar och behandlingsriktlinjer bl.a. av myndigheter som , () och . NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? Med smarta IT-lösningar kan det bli möjligt att snabbare nå ut till berörd personal med riktad och användarvänlig information om den senaste forsk- En förhoppning är att beslutsstöd som bygger på den mest aktuella kunskapen kan integreras i journalsystemen. EiRA (Effective Information Retrieval and Acquisition) Tanken med EiRA är att förse vårdpersonalen med vetenskaplig information Via tjänsten ges elektronisk tillgång till exempelvis vetenskap- liga artiklar genom prenumerationsavtal med olika förlag. den forskningsinformation är mycket omfattande kan det dock ofta vara svårt att på ett smidigt sätt finna rätt information. En förstudie genomfördes under 20102011 för att undersöka möjligheten att skapa ett nationellt hälsobibliotek i syfte att underlätta för vård- och omsorgspersonal att arbeta evidensbaserat. I studien har man undersökt förutsättningarna för att samla kvalitetssäkrade kunskapskällor på en enda Tanken är att tjänsten i första hand ska kunna användas som stöd för personalen i det dagliga patientarbetet, men också vara en an- vändarvänlig sökmotor för att hitta vetenskapliga studier [21]. bristande finansiering finns inget beslut om en fortsättning på pro- jektet [20]. Bättre säkerhet vid läkemedelsbehandling finns läkemedelsföretagens faktatexter om läkemedel i Många har dock efterlyst att Fasstexterna bör kompletteras med oberoende information, t.ex. när det gäller olämpliga läkemedelskombina- tioner (när mediciner kan störa varandras effekter i kroppen). tjänst finns tillgänglig via journalsystemen i två tredjedelar av lands- tingen och regionerna, och målet är alla landsting och regioner ska kunna erbjudas verktyget senast vid utgången [22, 23]. För att ytterligare nå en säkrare läkemedelsanvändning införs nu en e- tjänst som ger apotekspersonalen möjlighet jämföra ett medicinuttag med Syftet är att patienten ska kunna uppmärksammas på när det finns risk för läkemedelsrelaterade problem (t.ex. dubbelmedicine- ring, olämpliga läkemedelskombinationer eller höga doser) [24]. I en alltmer kunskapsintensiv verksamhet som hälso- och sjukvård behövs fortlöpande träning, vilket med fördel kan ske med hjälp av webbase- rade utbildningar och instruktioner. Med hjälp av appar i mobiltelefoner kan personal få snabb information t.ex. om hur ny medicinsk utrustning funge- Med hjälp av olika datorsimuleringar kan personalen få möjlighet till virtuell träning i att hantera, t.ex. ovanliga händelser eller situationer. NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? Med användarvänlig tillgång till statistik över jämförelser mellan vårdgivare och kvalitetsregister får beslutsfattare bättre möjligheter att utvärdera och utveckla verksamheterna. Ett välutvecklat IT-system för att tydligt belysa kvalitetsbrister för snabbare återkoppling till personalen och skapar förutsättningar för att se till att verksamheterna alltid vilar på bästa tillgängliga kunskap. Tillförlitliga jämförelser mellan olika vårdgivare kan fungera som stimulansmedel för att höja kvaliteten inom vård och omsorg. Att öppet redovisa kvalitetsdata som tydliggör förbättringsbehoven öppnar för att nya metoder och tjänster ska utvecklas där såväl den egna personalen som externa entreprenörer kan bidra. Med öppna jämförelser kan verksamheters kvalitet och kostnader jämföras. Syftet är att informationen ska underlätta eget utvecklingsarbete, men också stimulera till konkurrens mellan såväl landstingen/regionerna eller kommunerna som enskilda vård- och omsorgsgivare. För att jämförelserna ska bli rättvisa krävs dock att man använder samma kvalitetsmått och att verksamheter som jämförs har samma förutsättningar [25]. Exempel på kvalitetsmått kan vara allt från behandlingsresultat, läkemedelsförbrukning, väntetider och patientbemötande till förekomsten av vårdrelaterade skador eller dödsfall. Kommun- och landstingsdatabasen () Med den öppna e-tjänsten Kolada nås information om resurser, volymer och kvalitet i kommuners och landstings/regioners verksamheter på webben. Databasen innehåller både nationell statistik och uppgifter som kommuner och landsting och regioner själva rapporterar in. I finns mycket goda förutsättningar att bedriva klinisk registerforskning, och det råder enighet om att den stora mängd hälsodata som finns i olika register är en underutnyttjad resurs. Konkurrensfördelarna ligger bl.a. i att vi i använder personnummer och har heltäckande befolknings- och hälsodataregister, vilket de flesta länder utanför saknar. Därutöver har man kontinuerligt byggt upp en rad . Men registren drivs oftast av enskilda engagerade forskargrupper, har egna IT-lösningar och är inte nationellt samordnade. Detta har bl.a. medfört att datakvaliteten varierar och att vårdpersonalen upplever att inrapporteringen är krånglig och tar för mycket tid då samma uppgifter ska registreras i flera olika system. Med nationellt samordnade IT- lösningar för registrering av hälsodata kan såväl inrapporteringen som uttaget av data göras smidigare. Därmed skulle förutsättningarna för att löpande utveckla vården och omsorgen samt möjligheterna att kunna använda registren för klinisk forskning med hög kvalitet avsevärt kunna förbättras. NATIONELL EHÄLSA FÖR VEM? översyn av de nationella kvalitetsregistren som publicerades föreslås en mängd åtgärder för hur uppföljning och utveckling av vårdens kvalitet kan förbättras samt hur klinisk forskning kan stärkas genom samverkan mellan stat, sjukvårdshuvudmän, akademi och industri. 3.2 Nytta med eHälsa och forskningsbehov Det kan verka rimligt att argumentera för att e-tjänster inom vården och omsorgen medför direkt nytta för samhället och dess invånare. Men man behöver också utvärdera e-tjänsterna vetenskapligt när det gäller såväl nytta och risker som kostnadseffektivitet. Oavsett om tjänsterna riktar sig till individer eller mot personal eller beslutsfattare i olika verksamheter ska de i slutändan gynna vård- och omsorgstagarna och förbättra folkhälsan. Nytta handlar då främst om att uppnå god hälsa i befolkningen, men också om andra värden som nöjdhet och delaktighet. Det betyder att god vård avser hög kvalitet såväl i de medicinska insatserna som när det gäller t.ex. tillgänglighet, information och bemötande [28]. God vård ska också vara kostnadseffektiv. Betydande medel har på många håll investerats i eHälsa. Som exempel kan nämnas att och har avsatt nära respektive för eHälsa [29]. Nedan redogörs för några utvärderingar av vinster med ett urval av e-tjänster.