rir · H0B516 · 2012-11-14 00:00:00 — Givet regeringens möjlighet att påverka inriktningen på myndigheternas arbete och det arbete som tillsynsmyndigheterna faktiskt bedrivit, bedömer att regeringen inte fått genomslag för sin prioritering. konstaterar att berörda aktörer anser att det befintliga regelverket är tillräckligt för att utgöra underlag för tillsyn över information på tjänstepensionsområdet. kan också konstatera att och har känt till problemen på tjänstepensionsmarknaden. tillsynsverksamhet har främst varit inriktad mot finansiell stabilitet och inte mot att göra informationen på tjänstepensionsområdet lättillgänglig och lättförståelig. Myndigheten har inte haft någon explicit målsättning för arbetet med tillsyn av konsumentinformation. har under ett flertal år konstaterat att konsumenten har ett betydande informationsunderläge och svårt att jämföra produkter och tjänster på de finansiella marknaderna. Efter granskning införde riskvärderingar som grund för prioriteringar. Trots konstaterade problem på pensionsområdet har det inte lett till några ingripanden på tjänstepensionsområdet. Omorganisationer och personalomsättning har nämnts som möjliga faktorer som försvårat arbetet. arbete med tillsyn över konsumentinformation har minskat i omfattning . har tagit fram flera metoder för att identifiera konsumentproblem samt genomfört kartläggningar på försäkringsområdet generellt. bedömer att de problem som myndigheten identifierat gäller helt eller delvis för tjänstepensionsmarknaden. Ingen kartläggning har dock genomförts på tjänstepensionsmarknaden specifikt. har inte heller för avsikt att använda den metod som togs fram 2010 för vidare kartläggning och åtgärder på tjänstepensionsområdet. 85Samtal med , tidigare förhandlare för PTK, . Faktorerna är kända och kan komma att finnas med i framtida förhandlingar. VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN Enligt myndigheten skulle detta bli för dyrt, bland annat för att konsumenterna inte gör val så ofta. uppger även att brist på resurser påverkat arbetet. Myndigheten är vidare aktiv i styrelsen för men har inte omsatt information om konsumentproblem på det kollektivavtalade tjänstepensionsområdet i konkreta åtgärder. har genom instruktionen ett brett mandat att agera för att stärka konsumenternas ställning på olika marknader. Myndigheten har även möjlighet att uppmärksamma lagstiftaren på behov av kompletterande lagstiftning i de fall sådan saknas. Efter granskning 2006 genomförde regeringen ett antal förändringar i myndigheternas instruktioner och regleringsbrev. Förändringarna resulterade i ökat fokus på konsumentskyddet de närmast följande åren. Därefter har åtgärderna på konsumentskyddsområdet minskat markant i omfattning. Arbetsmarknadens parter förefaller ha saknat kännedom om prognosränta och livslängdsantaganden och dess betydelse för arbetstagarnas tjänstepension. Detta har medfört att parterna inte har tagit hänsyn till dessa faktorer i förhandlingarna. Det har inte heller ställts några krav på att dessa uppgifter ska redovisas för arbetstagarna. Sammantaget gör bedömningen att varken tillsynen eller parternas överenskommelser har medfört att konsumenten kan göra medvetna val. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 5 Slutsatser och rekommendationer Konsumenternas ställning på finansmarknaden kan stärkas på flera sätt. Utbildningssatsningar i skolan kan på höja konsumenternas kunskapsnivå i finansiella frågor. För att konsumenternas underläge gentemot de finansiella företagen ska minska på kort och medellång sikt krävs dock tillsynsinsatser inriktade mot att förbättra företagens information till konsumenterna. har undersökt effektiviteten i och tillsyn över tjänstepensionsmarknaden ur ett Granskningen har utgått ifrån följande övergripande frågeställning: Har och genom sin tillsyn verkat för att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val inom tjänstepensionssystemet? Denna övergripande frågeställning har besvarats med hjälp av tre revisionsfrågor: 1.Får konsumenten tillräcklig information om avgifter och de antaganden som ligger till grund för nivån på utbetalningarna av tjänstepensionen? 2.Framställs informationen på ett sådant sätt att den är anpassad till konsumenternas behov? 3.Säkerställer tillsynen att konsumenterna får tillräcklig och anpassad information enligt ovan? granskning visar att många konsumenter inte haft möjlighet att göra medvetna val inom tjänstepensionen. och har inte genom sin tillsyn verkat för att konsumenterna ska få tillräcklig och anpassad information. VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN Regelverket utgör tillräcklig grund för tillsyn Tillsynen av konsumentinformation förutsätter att det finns ett regelverk som stödjer tillräcklig och anpassad information till konsumenterna. Granskningen visar att och såväl som forskarna bakom rapporten reglering av konsumentinformation på området finansiella tjänster 86 anser att det nu gällande regelverket utgör tillräcklig grund för tillsyn. bedömning är därför att regelverket inte utgör något hinder för att bedriva tillsyn på området. Konsumenterna har inte möjlighet att göra medvetna val Granskningen visar att information saknas om vilka antaganden som ligger till grund för utbetalningar av tjänstepension. De antaganden som avses är prognosränta och livslängdsantaganden. Konsumenten får inte heller information om vissa avgifter. anser därför att konsumenten inte får tillräcklig information. Den information som konsumenten får framställs på ett sätt som gör att den är svår att förstå. Forskning visar att informationens utformning har stor betydelse för hur konsumenter väljer att agera. Det är därför viktigt att informationen anpassas efter konsumenternas behov. redovisningen av avgifter. Både forskningen och konsumentundersökningar visar att en genomsnittlig konsument har svårt att förstå hur avgifter påverkar kapitalet på lång sikt. Trots det sker ingen redovisning av avgifternas långsiktiga påverkan på tjänstepensionskapitalet. anser således att informationen inte är anpassad till konsumentens behov. slutsats är att konsumenterna inte fått tillräcklig och anpassad information. och har inte inriktat tillsynen mot att åtgärda brister i informationen på den kollektivavtalade tjänstepensionsmarknaden. tillsyn av konsumentinformation är otillräcklig genomgång av tillsyn visar att myndigheten har prioriterat tillsyn av finansiell stabilitet framför tillsyn av konsumentinformation. har inte haft någon explicit målsättning för arbetet med tillsyn av konsumentinformation. Vid omorganisationen 2009 ersattes de tidigare avdelningarna med avdelningar uppdelade efter sakområden. I samband med detta minskade rapporteringen på konsumentskyddsområdet. 86 och (2012). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER rapporter och kartläggningar visar att myndigheten har kännedom om problemen på pensionsmarknaden . Myndigheten har även fått kännedom om brister i konsumentinformationen på tjänstepensionsområdet via . har trots det inte genomfört några direkta tillsynsinsatser såsom undersökningar och sanktionsåtgärder eller andra ingripanden på tjänstepensionsområdet. Insatserna har begränsats till underhandskontakter och dialog med enskilda företag. har prioriterat tillsyn av finansiell stabilitet framför tillsyn av konsumentinformation. bedömer sammantaget att tillsyn på området är otillräcklig. har inte prioriterat tjänstepensionsmarknaden trots att den omfattar av de som arbetar och kan komma att utgöra upp till hälften av den enskildes pension. har gjort viss kartläggning av försäkringsområdet generellt. bedömer att de problem som myndigheten identifierat gäller även helt eller delvis för den kollektivavtalade tjänstepensionsmarknaden. får även via information om konsumentproblem på bland annat tjänstepensionsmarknaden. Myndigheten har således kännedom om problemen men har inte vidtagit eller föreslagit några åtgärder för att förbättra informationen om tjänstepension till konsumenterna. har inte prioriterat tjänstepensionsmarknaden trots dess betydelse för konsumenten. bedömer därför att tillsyn på området är otillräcklig. Arbetsmarknadens parter har inte varit medvetna om alla faktorer Arbetsmarknadens parter har i förhandlingarna om den kollektivavtalade tjänstepensionen inte ställt krav på att all väsentlig information ska redovisas för arbetstagarna. kan konstatera att inte heller parternas överenskommelser har medfört att konsumenten kan göra medvetna val. Regeringens prioriteringar får inte genomslag Regeringen bedriver olika satsningar på konsumentskyddsområdet. Exempel på särskilda satsningar som regeringen initierat består bland annat av riktade utbildningsinsatser. Effekterna av sådana insatser är dock enligt forskningen begränsade. Regeringen genomför även satsningar för att höja konsumenternas kunskapsnivå inom privatekonomi i gymnasieskolan. Sådana satsningar kan stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden. VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN För att minska problemet i närtid krävs dock tillsynsinsatser inriktade mot att förbättra informationen till konsumenterna. Regeringen anser att arbetet med förbättrad information i finansiella frågor är prioriterat. Regeringen har dock inte sett till att prioriteringen avspeglas i myndigheternas arbete med tillsyn på tjänstepensionsmarknaden. sammantagna bedömning är att och inte har verkat för att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val inom tjänstepensionssystemet. anser därför att myndigheterna inte tagit sitt tillsynsansvar på området. Utifrån granskningens iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer: Vidta åtgärder för att och ska ta sitt tillsynsansvar på tjänstepensionsområdet. Öka tillsynen av livförsäkringsföretagens information till konsumenterna på tjänstepensionsområdet så att konsumenterna kan göra medvetna val. Konkretisera målsättningen med tillsynen av konsumentinformation och tydliggör roll- och ansvarsfördelningen för hur arbetet ska bedrivas. Utveckla samarbetet med så att konsumentproblem snabbare kan åtgärdas. Vidta eller föreslå åtgärder för att stärka konsumenternas ställning på det kollektivavtalade tjänstepensionsområdet. Använd de metodverktyg som tagits fram för att analysera problem på tjänstepensionsmarknaden, samt vidta åtgärder baserat på analyserna. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER och rådets direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II). föreskrifter och allmänna råd om placeringsriktlinjer och konsekvensanalys för institut som driver tjänstepensionsverksamhet (FFFS 2011:16). Föreskrifter och allmänna råd om information som gäller försäkring och tjänstepension (FFFS 2011:39). Föreskrifter om ändring i föreskrifter och allmänna råd om information som gäller försäkring och tjänstepension (FFFS 2012:2). Förordning (2009:93) med instruktion för . Förordning (2009:607) med instruktion för . Försäkringsavtalslagen (2005:104). Försäkringsrörelseförordningen (2011:257). Försäkringsrörelselagen (2010:2043). allmänna råd och föreskrifter om prisinformation (KOVFS 2012:1). Lag (1972:262) om understödsföreningar. Lag (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Marknadsföringslagen (2008:486). Prisinformationslagen (2004:347). VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN Riksdag, regering och myndigheter Ds 2009:53 Detta är pensionsöverenskommelsen. (2006), Pensionssparandet och värdebeskeden, (rapport 2006:10). (2007), Aktionsplan för småsparare en handlingsplan i tio punkter, (rapport 2007:20). (2007), Försäkrings- och fondsparande en jämförande analys av information till kund, . (2007), Pensionsbolagens värdebesked fortfarande otydliga, (rapport 2007:19). (2007), Konsumentskyddet på finansmarknaden, (rapport 2007:9). (2007), Fondbolagens informationsgivning II, (2007:6). (2008), Konsumentskyddet på finansmarknaden, (rapport 2008:13). (2009), Konsumentskyddet på finansmarknaden, (rapport 2009:10). (2009), Risker i det finansiella systemet 2009. (2009), Pensionen oroar stabila hushåll, (rapport 2009:11). , (2010), Risker i det finansiella systemet 2010. (2010), Tillsynsrapport: Erfarenheter av tillsyn och regelutveckling, . (2010), Tillsynsrapport . (2011), Risker i det finansiella systemet 2011, . Inspektionen för socialförsäkringen (2012), Enkel, detaljerad och samlad pensionsinformation Är det möjligt? (rapport 2012:14). (2008), Redovisning av ett regeringsuppdrag att följa och analysera utvecklingen inom konsumentområdet, (rapport 2008:1). (2008), En granskning av marknadsföringen av privata pensionsförsäkringar, (rapport 2008:17). (2010), Kundrörlighet - exempel på hinder för konsumenter inom några viktiga marknader (rapport 2009:5). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER (2010), Rationella och hållbara val på fem marknader Del 1: Hur konsumenter söker information, (rapport 2010:14). (2010), Rationella och hållbara val på fem marknader Del 2: Förslag till åtgärder, (rapport 2010:24). (2010), Utveckling av en metod för samlad analys av konsumentproblem redovisning av ett regeringsuppdrag, (rapport 2010:26). (2011), Bästa fonden? En granskning av fondmarknadsföring, (rapport 2011:6). dom 2010:6, Dnr C 13/09. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 1993/94:250 Reformeringen av det allmänna pensionssystemet. Riksdagsskrivelse 1993/94:439. (2006), Konsumentskyddet inom det finansiella området fungerar tillsynen? (rapport 2006:12). SOU 2011:68 Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension. Överenskommelse om samarbete mellan och /KO, , dnr 08-270, 2008 och dnr 09-10159, 2010. Intervjuer och övriga kontakter svar på fråga . skriftliga svar på frågor . svar på fråga . skriftliga svar på frågor . Samtal med , tidigare förhandlare för PTK, . VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN , Vem tjänar på krångliga pensioner?, 2007. , Rovdriften på pensionssparare, . Almenberg, J. och , J. (2011), Financial literacy and retirement planning in , , vol. 10, s. 585- 598, . Almenberg, J. och , O. (2011), Numeracy, financial literacy and participation in asset markets, Working paper. AMF, Många missar möjligheten att påverka sin pension, . AMF, Nästan var femte kommun och landstingsanställd vet inte om att de har en tjänstepension, . AMF, De flesta positiva till att göra egna val, . AMF, Trygghet viktigast vid val av tjänstepension, . AMF, Nya initiativ för ett begripligare pensionssystem, . , A. och Korling, F. (2012), Bättre reglering av konsumentinformation på området för finansiella tjänster, Rapport nr 10. , PA 03 Pensionsavtal Centrala avtal 2008:3, . , A. and , F. (2012), Measuring Financial Literacy: Results of the / on Financial Education (INFE) Pilot , Working Papers on Finance, Insurance and Private Pensions, No. Collectum, Två av tre tycker att pension är krångligt, . Collectum, Avgifternas påverkan på pensionen underskattas grovt, . Collectum, Fyra av tio svenskar är pensionspessimister, . Collectum, Majoriteten tror på lägre levnadsstandard som pensionär, . Collectum, har av tjänstemännen flyttat sitt pensionskapital, . Collectum, Nio av tio tjänstemän missar sänkta pensionsavgifter, . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Collectum, Var sjunde pensionär saknar tjänstepension, . Collectum, Collectum välkomnar Norman-beloppet, . Collectum, Åtta av tio tjänstemän missar sänkta pensionsavgifter, . Collectum, En av tre känner oro inför pensionen, . , Så får du mer pensionspengar tidigare, . , Vår pensionsoro får en hel bransch att blomstra och Doldisar tar hand om våra pengar, . , En halv miljon bränner inne, . , Domstolarna är dåliga på att skydda sparare, . Europeiska kommissionen, Regulation of Parliament and of the information documents for investment products, . Europeiska kommissionen, Kommissionen föreslår lagstiftning för att förbättra konsumentskyddet inom finansiella tjänster, Europeiska kommissionen, . , Välfärdstendens , 2011. , S. and , F. (2012), Financial Education, Savings and Investments: An Overview, Working Papers on Finance, Insurance and Private Pensions, Lusardi, A. och , O. (2009), How Ordinary Consumers Make : Financial Literacy and Retirement Readiness, Working paper 15350, . Lusardi, A. och , O. (2011), Financial literacy around the world: an overview, , Vol. 10, p. , Till soliga, regniga och äldre dagar, . , Nytt nyckeltal, . PTK, Förhandlingsprotokoll och Förhandlings- och samverkansrådet (PTK), . Svensk Försäkrings branschstatistik nr 1/2012. , Kunderna förstår inte avgifterna, . , Få känner till den verkliga notan, . VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN , Din pensionsångest bygger deras vinst, . , Hur kan de tjäna så stort på din pension?, . , Systemet blev mer generöst än vi tänkt, . Kommuner och Landsting, Förhandlingsprotokoll, KAP-KL, Överenskommelse om KollektivAvtalad Pension, . , Försäkringsvillkor och bestämmelser AFA-försäkring, Omställningsförsäkring och Avtalspension SAF-LO, . Verksamhetsberättelse för 2010. Verksamhetsberättelse för 2011. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? VEM TAR ANSVAR? STATENS TILLSYN AV INFORMATION PÅ TJÄNSTEPENSIONSMARKNADEN 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen?