rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — Enligt intervjuerna kan familjesituationen också påverka möjligheterna att klara sig som företagare. Det är således flera faktorer som ska leda fram till en sammanvägd bedömning av den arbetssökandes möjligheter att lyckas med sin företagsidé. Bedömningen av utrikes föddas affärsplaner kan försvåras av att utrikes födda i större utsträckning har problem med att uttrycka sig på svenska och därmed att skriva affärsplaner på svenska. När den upphandlade konsulten bedömer möjligheterna till att finansiera företaget är det inte ovanligt att finansieringen kommer från släkt eller vänner.88 Något som återkommer i intervjuer med handläggare är att konsulten som bedömer affärsplanen ofta är generös i sin bedömning. En förklaring som ges är att affärsplanerna är väl genomarbetade när den arbetssökande kommer till konsulten samt att mindre motiverade personer hoppat av under arbetets gång.89 En intervjuad konsult uppger att det är skillnad mellan bedömningen av idéer som kräver större lån och idéer som i stort sett inte kräver någon finansiering. Om den sökande behöver stora lån blir konsulten mer försiktig i sin bedömning. Gäller det däremot ett företag där den arbetssökande hyr ut sina egna tjänster som konsult krävs inte samma försiktighet.90 Den upphandlade konsulten ger ett utlåtande där konsulten rekommenderar Arbetsförmedlingen att bevilja stödet eller att ge avslag. Handläggare på Arbetsförmedlingen tar sedan beslutet, som inte måste vara i linje med konsultens rekommendation. Enligt intervjuerna följer handläggare i regel konsultens rekommendation om bifall eller avslag. Endast i undantagsfall går handläggarna emot rekommendationen. 88Intervju 26 och 27. 89Intervju 22 och 27. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Konsultfirman lagrar endast informationen om deltagarna och bedömningen av deras affärsplaner innan den tas bort ur registret. Det innebär att det inte finns någon information att sammanställa och följa upp, vare sig lokalt eller centralt.91 4.6Arbetsförmedlingen följer upp om företagaren kommit igång med verksamheten Den upphandlade konsulten som bedömer affärsplanen ska göra en uppföljning av den nya företagaren några månader efter att stödet börjat delas ut.92 Vid uppföljningstillfället ska konsulten se om den nya företagaren kommit igång med sin verksamhet. Om den nya företagaren mött hinder eller haft problem kan konsulten ge viss rådgivning. Konsulten ska med andra ord delvis fungera som ett stöd . Uppföljning görs dock inte för alla som fått stödet. Den intervjuade konsulten, som ansvarar för 1 000 bedömningar av sökandes affärsplaner , uppger att av deltagarna får en uppföljning av hur verksamheten utvecklats. I de fall någon uppföljning inte görs uppger den intervjuade konsulten att det beror på att Arbetsförmedlingen inte beställt någon uppföljning.93 Den intervjuade konsulten uppger att av dem som får ett uppföljningssamtal väljer att fortsätta efter uppföljningstillfället. De återstående väljer således att avveckla sitt företag. Företrädare för Arbetsförmedlingen centralt uppger att uppföljningar och täthet av uppföljningar grundar sig på individuella behovsbedömningar som ska fastställas i den arbetssökandes handlingsplan. Handläggarna är skyldiga att upprätta en handlingsplan och där beskriva de insatser och uppföljningar som är lämpliga för varje individ. Om uppföljningar tagits upp i handlingsplanen har handläggaren skyldighet att se till att en sådan blir gjord.94 Brister i handlingsplanerna kan också göra att Arbetsförmedlingen inte kontrollerar att den upphandlade konsulten genomfört en uppföljning.95 Arbetsförmedlingen konstaterar i en rapport att alla arbetssökande inte får en handlingsplan. 91Arbetsförmedlingen uppger att kvalitetssäkringen av konsultens bedömning delvis görs i upphandlingen. Det är upp till de lokala arbetsförmedlingarna att kvalitetssäkra konsultens bedömning. 92Arbetsförmedlingens intranät, Bedömning av affärsidé (Q) Metodbeskrivning. I granskning av stödet visar en enkät till deltagarna att nästan hälften av deltagarna helt eller delvis tar avstånd från att Arbetsförmedlingen följt upp hur deras verksamhet utvecklats. 94Svar från Arbetsförmedlingen . 95Svar från Arbetsförmedlingen . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Hur många arbetssökande som får handlingsplaner varierar mellan regionerna och rapporten visar också att handlingsplaner upprättas i mindre utsträckning för utrikes födda personer.96 4.7.1Uppföljningen av olika målgrupper är inte inriktad på utrikes födda med stöd till start av näringsverksamhet Arbetsförmedlingen ska i likhet med andra myndigheter följa upp sin verksamhet. Uppföljningen återspeglar de principer som styr myndighetens prioriteringar. Arbetsförmedlingen arbetar utifrån prioriteringar av olika grupper av personer som anses stå långt från arbetsmarknaden. Utrikes födda är en grupp som ingår i denna grupp, men det finns en rad andra prioriteringar som har större vikt i styrningen av verksamheten och därmed också i myndighetens återrapportering till regeringen. Till arbetsmarknadspolitiska program, däribland stöd till start av näringsverksamhet, prioriteras framförallt personer som tillhör garantierna, personer som bedöms vara i behov av tidiga insatser samt personer som tillhör en så kallad prioriterad grupp (nyanlända, personer med funktionsnedsättning samt personer som kommit till Arbetsförmedlingen via sjukförsäkringen). Redovisningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen görs i Arbetsförmedlingens årsrapporter. I dessa redovisas deltagare uppdelat på inrikes och utrikes födda, i enlighet med kraven från regeringen att om möjligt återrapportera med denna uppdelning. I årsrapporterna redovisas dock inte resultaten för vilka som övergått till arbete efter deltagande i stöd till start av näringsverksamhet uppdelat på inrikes och utrikes födda. Sådana redovisningar återfinns inte i någon av årsrapporterna . 4.7.2Utvärdering av stödets effekt för utrikes födda saknas Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion följa upp och utvärdera verksamheten. Det gäller därmed även Arbetsförmedlingens hantering av stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen har gjort tre utvärderingar av stödet . I myndighetens Arbetsmarknadsrapport redovisas effektskattningar över för ett urval av tre arbetsmarknadspolitiska program, däribland stöd till 96Arbetsförmedlingen (Ura 2011:3), Arbetsförmedlingens individuella handlingsplaner vem som får och när, s.16. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? start av näringsverksamhet. I rapporten visade stödet positiva effekter på sysselsättningen, i linje med tidigare studier. Få studier visar effekter på inkomst och det finns få utvärderingar av eventuella skillnader i effekter för inrikes och utrikes födda. Effektutvärderingar, liknande den nu genomfört och som presenteras i kapitel 3, har följaktligen saknats när regeringen bedömt resultatet av Arbetsförmedlingens verksamhet i det här avseendet. Stöd till start av näringsverksamhet är ett litet program relativt andra arbetsmarknadspolitiska program och prioriteras inte i utbildningar av handläggare. Handläggarstödet för programmet uppfattas också som begränsat. Bedömningen av den sökande bygger därför också i stor utsträckning på handläggarens egen kunskap om stödet och om företagande generellt. Arbetsförmedlingen erbjuder informationsträffar och utbildning om företagande. Men handläggning av stödet är också beroende av att sökande tar del av andra rådgivande instanser, bland annat för att få personligt anpassad rådgivning. Utrikes födda efterfrågar i högre utsträckning personlig rådgivning eller personliga möten än inrikes födda, bland annat på grund av språkliga hinder. Enligt intervjuer är det inte alla programdeltagare som får en uppföljning av hur deras företag utvecklas. En förklaring till detta kan vara att inte alla arbetssökande får en handlingsplan trots att en sådan ska upprättas. I handlingsplanen ska bland annat en uppföljning av hur företaget utvecklas ingå. Utrikes födda får dessutom i lägre utsträckning handlingsplaner än inrikes födda. Regeringen gör ingen separat uppföljning av stödets resultat eller effekter för utrikes födda. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Intervjuer med utrikes födda företagare Erfarenheter av Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet Två företagare som kände till möjligheterna att få stöd från Arbetsförmedlingen valde bort att söka stöd till start av näringsverksamhet på grund av de krav som de uppfattar ställs på en ansökan. Deras uppfattning är att programmet är svårt att få och att det krävs mycket arbete av de sökande innan Arbetsförmedlingen godkänner dem. En företagare ställer sig frågande till varför hon och hennes företagspartner överhuvudtaget fick bidraget. Först kontaktade den ena av dem Arbetsförmedlingen och fick besked att de inte uppfyllde kriterierna för stödet eftersom de var universitetsutbildade och inte borde ha problem med att få arbete. Därför var det inte aktuellt att lämna in någon ansökan. Sedan beviljades de ändå stödet av en annan handläggare. De uttrycker också att de är förvånade över att deras affärsplan och budget inte utsattes för hårdare granskning av Arbetsförmedlingen. Ett par företagare som fick stöd till start av näringsverksamhet uppger att stödet hade en passiviserande inverkan. De beskrev att så länge de hade sin försörjning fanns inte någon press på dem att vara aktiva och att anstränga sig för att börja tjäna pengar. En av dessa kom inte igång med sitt företag förrän stödperioden nästan var slut. Handläggaren på Arbetsförmedlingen sa: Du ska få starta eget-bidrag, max . Så då satt jag bara hemma . Jag hade företaget hemma. Två andra företagare som har tagit del av stöd till start av näringsverksamhet är däremot av uppfattningen att är en för att hinna komma igång med företaget och kunna försörja sig på verksamheten. Ofta tar det betydligt än så för att få en verksamhet att bli stabil. Ytterligare två företagare uttrycker att de förstår gränsen eftersom syftet är att företagen ska gå med vinst och inte bygga på bidrag. En företagare som gick på kurser och möten på Arbetsförmedlingen innan han fick stöd till start av näringsverksamhet har uppfattningen att många av de andra deltagarna inte var där av rätt anledning, de var där för att de inte kunde få ett jobb. Det här kan enligt företagaren vara kontraproduktivt. Man försätter personer i situationer de inte kan hantera och om de misslyckas med företaget är deras förhållanden ännu sämre än vad de var innan. // det måste också vara en schyst situation som man sätter personen i. Inte bara säga att gå och starta ett företag. Man måste ju ha en idé i så fall, inte bara hitta på en idé och så kör du, här är sex månaders starta-eget-bidrag ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5 Utfall av utlåning I detta kapitel beskrivs hur når ut till företagare med utländsk bakgrund i sin roll som marknadskompletterande finansiär av företag.97 Kapitlet bygger på statistik från över de företagare som fått lånefinansiering . har genomfört intervjuer med ansvariga för låneverksamheten på . Kapitlets fokus ligger på lån till nya företag, förutom i det inledande avsnittet där även lån till befintliga företag ingår i redovisningen. Skillnader avseende utlåning till företagare med utländsk bakgrund mellan olika branscher och mellan regionala dotterbolag tas upp. 5.1Lån till företagare med utländsk bakgrund Vid bildandet av upprättades en lånefond på och i uppdraget ingår att hålla denna fond nominellt intakt.98 Regeringen beslöt om att utöka med högst med anledning av det osäkra läget på finansmarknaderna.99 Detta avspeglades i en ökad utlåning genom , främst . Därefter har utlåning återgått till nivåer som ligger strax över tidigare års noteringar. Den utökade lånefonden kvarstår och det finns inga kända planer på att återföra lånefonden till en lägre nivå.100 lånade ut totalt till små och medelstora företag, fördelat på 3 331 lån. Av den summan utgjordes huvuddelen, eller , av typen företagslån. Innovationslån stod för , exportlån för och mikrolån för . Även av lånen till nystartade företag tillhör det stora flertalet kategorin företagslån. 97I de kapitel som berör används begreppet personer med utländsk bakgrund. I ägardirektiv använder sig dock regeringen av begreppet invandrare, vilket även återspeglas i redovisning av statistik. Företrädare för har uppgett att bolagets definition av invandrare är densamma som för personer med utländsk bakgrund. Användandet och definitionerna av olika begrepp i redovisning tas upp i avsnitt 6.3.1. 99Näringsdepartementet, , kompletterande ägardirektiv för . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 5.1 Antal lån och totalt belopp som beviljas för samtliga lånetyper samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund. bakgrund (%) belopp (mkr) bakgrund (%) Källa: (bearbetning). Andelen företagare med utländsk bakgrund bland alla företagare som beviljas lån av har ökat . Integreringen av IFS i uppges vara en starkt bidragande orsak till utvecklingen. Antalet nystartade företag med rådgivning från IFS har ökat från 2007 till 1 2011.101 Den ökning av utlåningen som skedde efter att fick ett kapitaltillskott i samband med finanskrisen var relativt mindre för lån till företagare med utländsk bakgrund än för samtliga Almikunder. Andelen av det totala lånebeloppet som gick till företagare med utländsk bakgrund sjönk därmed tillfälligt . En möjlig förklaring är att relativt färre personer med utländsk bakgrund äger eller leder de större företag som en stor del av den ökade utlåningen riktades mot. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt betydligt lägre belopp än vad som är fallet för kunder generellt. Andelen av den totala beviljade summan som gått till företagare med utländsk bakgrund har konsekvent varit ungefär hälften så stor som andelen av antal lån. Det innebär dock att det även för beviljade belopp syns en klar positiv trend, då en allt större andel av den totala summan går till företagare med utländsk bakgrund. ökade andelen av summan ytterligare och nådde den högsta nivån, . 101 årsredovisning 2011, s. 37. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Banker ställer högre krav på säkerheter för att bevilja lån till företagare än vad gör. När möjligheten till privat finansiering saknas helt finns låneprodukten mikrolån som innebär att står för hela finansieringen, . Dessa mikrolån beviljas till övervägande del till nya företag, men förekommer även till befintliga företag. Andelen företagare med utländsk bakgrund som beviljas mikrolån är större än andelen företagare med utländsk bakgrund som beviljas lån i någon av de övriga låneformerna. Tabell 5.2 Antal lån och totalt belopp för mikrolån samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund 20092011. bakgrund (%) belopp (tkr) bakgrund (%) Källa: (bearbetning). Beviljandet av mikrolån har enligt statistik sjunkit kraftigt mellan 2009 och 2011.102 Men enligt företrädare för har det inte skett en så kraftig nedgång som dessa siffror tyder på.103 Istället uppges det ha att göra med hur ärenden bokförs med avseende på lånetyp, och med hur lånetyperna definieras.104 går det inte att utesluta att det även har skett en faktisk minskning av denna typ av lån. Företrädare för har uppgett att man strävar efter att i första hand hitta medfinansiärer till sina kunder, vilket i så fall är positivt för kunden då det innebär lån till lägre ränta än vad erbjuder.105 Risken är dock att det har blivit svårare att få lån även hos för personer som väljs bort helt av bankerna på grund av otillräckliga säkerheter. Det kan då innebära att företagare med utländsk bakgrund drabbas hårdare, eftersom de oftare än övriga Almikunder använder sig av mikrolån som en möjlighet till finansiering. 102Almis årsredovisning 2011, s. 16. 104Bokföringen av mikrolån och de regeländringar som skett kring lånetyper tas upp i avsnitt 6.2. 105Intervju 31 och 32. Det pågår ett samarbete mellan och en bank som går ut på att hitta samarbetsformer för att involvera privata aktörer även i samband med mikrolån. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 5.3Utlåningen till nya företag Även för lån till nya företag skedde en topp 2009 efter kapitaltillskottet till . Men för dessa lån var uppgången betydligt mer marginell, eftersom en stor del av den ökade utlåningen gick till befintliga företag. De genomsnittliga beviljade beloppen för lån till nya företag är lägre än för lån totalt, där även lån till befintliga företag är inkluderade. Tabell 5.3 Antal lån och totalt belopp som beviljas för nya företag samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund. bakgrund (%) belopp (mkr) bakgrund (%) Källa: (bearbetning). Det har skett en ökning av andelen lån till företagare med utländsk bakgrund även för lån till nya företag. I ägardirektivet finns mål som innebär att andelen personer med utländsk bakgrund som beviljas lån till nya företag av ska vara större än andelen personer med utländsk bakgrund bland alla nya företagare i Sverige.106 Målet har överträffats sedan det preciserades 2007. Enligt uppgifter som presenterats av Tillväxtanalys var andelen nya företag som startades av personer med utländsk bakgrund år år 2010.107 De mål som anges i ägardirektivet om andel lån till prioriterade grupper gäller andelen av samtliga lån, men inte andelen av det totala beviljade beloppet. 106I ägardirektivet används begreppet invandrare för målgruppen. Se avsnitt 6.3.1 om olika användningar och definitioner av begrepp. Undersökningen har ett bortfall på . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5.3.1Företagare med utländsk bakgrund lånar mindre belopp oavsett bransch Det finns skillnader mellan vilka branscher företagare med utländsk bakgrund och övriga Almi-kunder främst verkar inom. för statistik uppdelat på Den klart största branschkategorin sett till samtliga Almikunder var handel och reparation, som utgjorde cirka en tredjedel av alla nya företag som finansierades av . För företag som drivs av personer med utländsk bakgrund var kategorierna handel och reparation samt hotell och restaurang vanligast. Deras andelar var ungefär lika stora, och utgjorde tillsammans en majoritet av lånen till nya företag. Den tredje vanligaste branschen för företagare med utländsk bakgrund var annan serviceverksamhet. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt ungefär hälften så stora belopp som övriga kunder hos . var de genomsnittliga beloppen för lån till nya företag för företagare med utländsk bakgrund och för företagare med svensk bakgrund.108 Detta hänger sannolikt samman med att företagare med utländsk bakgrund startar och driver företag med lägre genomsnittlig omsättning än övriga Almikunder.109 En fråga är i vilken mån dessa skillnader är branschberoende. Branscher där behovet av startkapital är lägre kan antas medföra lägre lånebelopp hos oavsett vem som söker lånet. För att ge en överskådlig bild av skillnaderna i genomsnittligt lånebelopp har i tabell 5.4 delat upp de 20 branschkategorierna i fyra grupper, som var och en består av fem branscher. De branscher med högst genomsnittliga lånebelopp för varje respektive år hamnar i gruppen bransch 15, och så vidare fram till branscherna med lägst lånebelopp som hamnar i gruppen bransch 1620. Lånestatistik används för att ge ett större urval än ett enskilt år, som dessa uppgifter kan ses som aktuella. 108Statistik inhämtad från , bearbetad av . 109Effektmätning 2012 avseende kunder visar att företag som drivs av personer utan invandrarbakgrund efter insatstillfället har mer än fyra gånger så hög genomsnittlig omsättning som företag som drivs av personer med invandrarbakgrund. Denna undersökning inkluderar dock endast ett urval av kunder, och omfattar även kunder som endas tagit del av rådgivning. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 5.4 Branschberoende skillnader i genomsnittlinga lånebelopp till nya företag mellan personer med svensk och utländsk bakgrund 20092011. Svensk bakgrund: 663 () Utländsk bakgrund: 99 () Svensk bakgrund: 1315 () Utländsk bakgrund: 378 () Svensk bakgrund: 2700 () Utländsk bakgrund: 1136 () Svensk bakgrund: 589 () Utländsk bakgrund: 219 () Källa: (bearbetning). Det finns några indikationer på att branschfördelningen är en del av förklaringen till att företagare med utländsk bakgrund i genomsnitt lånar lägre belopp. Men dessa indikatorer är inte tillräckliga för att framstå som huvudsakliga förklaringsfaktorer. Företagare med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland kunder i branscherna med högst lånebelopp, exempelvis branscherna tillverkning och fastighetsverksamhet. Företagare inom branschen annan serviceverksamhet lånar lägre summor oavsett företagarens bakgrund. Det finns dock skillnader i storleken på genomsnittliga lånebelopp även inom en och samma bransch. Tabellen ovan visar också att företagare med utländsk bakgrund etablerar sig i jämförbar utsträckning inom branscher med både högre och lägre genomsnittliga lånebelopp, bortsett från i gruppen bransch 15 där de utgör en mindre andel än i de andra grupperna. En faktor att ta hänsyn till i sammanhanget är att det inom en och samma kategori ryms företag av olika typer och storlekar. Det kan därför finnas branschberoende skillnader mellan företagare med utländsk bakgrund och övriga Almikunder utöver vad som framgår av den här statistiken. 5.3.2Regionala skillnader är i huvudsak små Utlåningen till företagare med utländsk bakgrund följs upp av , både nationellt och för respektive regionalt dotterbolag. Även på regional nivå jämförs andelen företagare med utländsk bakgrund bland kunder med andelen i företagsstocken och bland samtliga personer som startar nya företag.111 I tabell 5.5 nedan redovisas utlåningen till nya företag per region sammanräknat . 110För 2011 ingår endast 4 branscher i gruppen med lägst genomsnittliga lånebelopp, då det endast förekommer 19 branschkategorier detta år. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 5.5 Beviljad utlåning till nya företag på regionala dotterbolag 20092011. belopp (tkr) (, * %) Kommentar: Procentsatsen inom parentes är jämförelsetal, som avser andelen personer med utländsk bakgrund bland nyföretagare i de län som motsvarar upptagningsområdet för regionala dotterbolag.112 Källa: (bearbetning). De flesta av regionala dotterbolag har en utlåning till företagare med utländsk bakgrund som inte skiljer sig markant från genomsnittet för hela . Andelen lån till företagare med utländsk bakgrund hos dotterbolagen överstiger jämförelsetalen för respektive län i 14 fall av 16 och i en del fall med god marginal. är ett exempel som sticker ut i detta avseende. Det finns dock några faktorer som gör att en sådan direkt jämförelse blir haltande. Jämförelsetalen för några län har ett bortfall på , där företagarens härkomst är okänd. Därför kan den verkliga andelen personer med utländsk bakgrund bland nyföretagare antas vara högre. Vidare utgår statistik från företagaren, medan jämförelsetalen utgår från företaget.113 112Vissa av regionala dotterbolag täcker mer än ett län. I dessa fall redovisas flera procentsatser som jämförelsetal. För några län saknas uppgifter, vilket markeras med *. 113Företagaren kan i fall både syfta på ägaren och på personer med ledande position inom företaget. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Det innebär att definition av nyföretagare även inkluderar de som köper befintliga företag, vilket inte är fallet för jämförelsetalen. Men även om inte siffrorna är direkt jämförbara är de användbara som referenspunkter vid analys av regionala skillnader i utlåning.