rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Inleveranspunkter finns i , , , , , och Lund.143 Statliga stöd och biogasstrategi har de lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) bidragit till uppbyggnaden av biogas i landet. Klimpbidrag har gått till såväl produktion som användning av biogas. Ungefär en tredjedel av bidragen, ca , har gått till biogasprojekt . Cirka hälften av bidragspengarna gick till produktionsanläggningar för biogas, en fjärdedel har gått till infrastruktur, dvs. uppgraderingsanläggningar och tankställen. har gått till biogasfordon. Resterande bidrag har gått till övriga typer av biogasprojekt, till information samt till utvärdering av vissa projekt. gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig biogasstrategi. Syftet med strategin skulle vara att samordna insatserna inom olika politikområden och skapa förutsättningar för en ökad biogasproduktion. redovisade myndigheterna ett förslag till strategi som bl.a. bestod av 30 förslag och slutsatser.144 Ett av förslagen var att biogasproduktion från gödsel skulle kompenseras för sin klimat- och miljönytta med ett särskilt produktionsstöd eller en metanreduceringser- 141Sveriges totala energitillförsel 2010 exklusive nettoelexporten uppgick till . 142Fackling innebär att gasen bränns bort, antingen av säkerhetsskäl eller på grund av överskott. 144Energimyndigheten, 2010. sättning på /kWh producerad energi från stallgödsel. Detta är den s.k. 20-öringen som många refererar till i debatten om biogasens framtid. De åtgärder som föreslås i strategin inbegriper bl.a. förslag om ändrade skatter, utredningar och översyn av lagar liksom frågor som myndigheterna själva råder över, t.ex. prioriteringar för forsknings- och utvecklingsverksamhet. Av regeringens skrivelse Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket (skr. 2011/12:124) framgår att de konkreta förslag och slutsatser som presenterades i strategin bereds inom , vilket också miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i sitt betänkande 2011/12: MJU24. I en rapport från 2008145 föreslog att ett investeringsstöd för biogasanläggningar borde införas i det pågående landsbygdsprogrammet. För att nå den ambitionsnivå som föreslog beräknades investeringsstödet till en totalkostnad på för perioden 2013. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att inom ramen för landsbygdsprogrammet avsätta till ett investeringsstöd för biogasanläggningar . Beslutet trädde i kraft då kommissionen fattade sitt beslut om godkännande. 4.4.3 Mål och villkor Målet för biogasstödet är att minska utsläppen av växthusgaser från stallgödselhantering i kombination med produktion av förnybar energi på landsbygden. Biogasstödet kan lämnas till investeringar för att producera, lagra och förädla biogas, främst från gödsel. Exempel kan vara kompletta rötningsanläggningar eller specifika delar som exempelvis förbehandlingsanläggningar, rötrestbrunnar och uppgraderingsanläggningar. Dessutom kan olika typer av biogasprojekt vara aktuella för projektstöd inom axel 3. Biogasstödet kanaliseras både genom landsbygdsprogrammets axel 1 och axel 3 via följande åtgärder. 121 Modernisering av jordbruksföretag. Det övergripande syftet med åtgärden är att påskynda företagens anpassning till nya marknadsförutsättningar, men ge positiva effekter för biodiversitet, miljövänlig produktion, djurvälfärd och arbetsmiljö. Moderniseringsåtgärden omfattar förutom jordbruksföretag även trädgårds- och renskötselföretag. Inom åtgärden kan stöd ges för investeringar i biogasanläggningar där all producerad energi används inom den egna gården. Vid en indikativ fördelning avsattes först inom åtgärden för biogasinvesteringar. Budgetram 2012: . 145 , 2008. Inom den här åtgärden kan både företagsstöd och projektstöd lämnas. Det övergripande syftet är att genom ett större utbud av tjänster och produkter stärka lantbruksföretagen och öka landsbygdens attraktionskraft för boende, företagande och turism. Inom åtgärden kan stöd ges för investeringar i biogasanläggningar för att utveckla en ny verksamhet inom ett jordbruksföretag. Hela eller delar av energin från biogasproduktionen ska säljas till annan verksamhet än den egna jordbruksproduktionen. Den här typen av biogasanläggningar kan även vara större rötningsanläggningar som ägs av flera jord- Fram t.o.m. gällde ett bidragstak på för ett företag under en treårsperiod.146 Vid en indikativ fördelning avsattes inom åtgärden. Budgetram 2012: . 312 Affärsutveckling i mikroföretag. Inom den här åtgärden kan både företagsstöd och projektstöd lämnas. Det övergripande syftet är att göra företagen konkurrenskraftiga och lönsamma på lång sikt genom att främja en hållbar utveckling eller produktion av varor eller tjänster som efterfrågas på marknaden. Inom åtgärden kan stöd ges till mikroföretag för investeringar i biogasanläggningar. gällde ett bidragstak på för ett företag under en treårsperiod.147 Vid en indikativ fördelning avsattes inom åtgärd 312. Budgetram 2012: . Dessutom finns möjligheter att inom åtgärd 114 Kompetensutveckling söka medel för t.ex. rådgivning och utbildning inom biogasproduktion. För samtliga åtgärder gäller att stöd får lämnas med högst av de stödberättigande investeringskostnaderna (i vissa län i norra ). Stöd kan utgå både som företagsstöd och projektstöd. I axel 3 finns dessutom krav på offentlig medfinansiering för projektstöd. För investeringsstödet finns en nationell genomförandestrategi som har tagit fram och som ligger till grund för länsstyrelsernas beslut. Strategin reglerar bl.a. vad som avses med biogasanläggningar och fastställer att rötning av stallgödsel och rötrestlagring ska ha hög prioritet. 4.4.4 Medel och klimatnytta Utöver de som har avsatts för investeringsstöd till biogasanläggningar i de tre nämnda åtgärderna finns ytterligare medel för olika åtgärder för förnybar energi. Medel har överförts från andra delar inom landsbygdsprogrammet till satsningar på förnybar energi. förstärktes utmaningen förnybar energi inom åtgärd 121 Modernisering med och inom åtgärd 311 Diversifiering tillfördes förnybar energi 2011. Inom åtgärd 312 Mikroföretag tillfördes förnybar energi . 146I beslutade kommissionen att höja av takbeloppet till ca . 147Se föregående not. Med utgångspunkt från tidigare nämnda rapport148 kan biogasstödet antas innebära en klimatnytta på mellan 150 000 och CO2-ekvivalenter , beräknat på en sammanlagd energiutvinning av /år från rötning av stallgödsel. Reglerna för biogasstödet var klara och de första ansökningarna kom in . uppmärksammade dock vissa problem i biogasstödet i ett tidigare skede. Ett problem är att stödet till mikroföretag (åtgärd 312) endast kan ges till företag med högst tio anställda. Företag med fler anställda, t.ex. samägda företag där lantbrukare går ihop för att starta biogasproduktion, kan inte ges stöd.149 Ett annat problem är bidragstaket på i åtgärderna 311 Diversifiering och 312 Mikroföretag. När det blir allt vanligare med samrötning mellan flera jordbruksföretag och utveckling av större anläggningar blir det låga takbeloppet en hämmande faktor. Regeringen har därför ansökt om en ändring i landbygdsprogrammet hos som medger ett betydligt högre takbelopp. beslutade kommissionen att godkänna en höjning av takbeloppet till i praktiken ca 68 miljoner kronor.150 När det blev känt att takbeloppet eventuellt skulle höjas ökade volymen av ansökta medel kraftigt. inkom ansökningar som omfattade , dvs. dubbelt så mycket som då fanns kvar av stödmedlen. tvingades att stänga åtgärd 121 Modernisering sedan alla tillgängliga medel antingen beviljats eller reserverats för ansökningar som var under handläggning. För åtgärderna 311 och 312 finns ansökningar långt över budget när takbeloppet höjts. Enligt finns det en uppenbar risk att sökande med större biogasobjekt, som valt att vänta in ändringen av takbeloppet, får ett kraftigt reducerat stöd eller riskerar att bli helt utan stöd.151 Eftersom biogassatsningen inom landsbygdsprogrammet inleddes först ingick den inte i den halvtidsutvärdering som SLU genomförde 2010. I om landsbygdsprogrammet sammanfattas länsstyrelsernas rapporter. Om biogasstödet sägs bl.a. att många län aktivt prioriterar biogas och att det runt om i landet pågår ett arbete med att inventera och analysera möjligheterna till ökad biogasproduktion. Intresset för biogasinvesteringar sägs också vara på uppgång. betonas att det fortfarande råder tveksamhet om lönsamheten hos biogasanläggning- 148Jordbruksverket, 2008, s. 23. 149Jordbruksverket, intervju . 150Jordbruksverket, 2012c. Europeiska kommissionen, 2012. 151Jordbruksverket, 2012c. ar, vilket bromsar investeringsviljan. Endast och skriver om en konkret positiv utveckling för investeringsstödet. Det finns dock förhoppningar om att förbättrade stödvillkor gör att fler biogasanläggningar kan etableras . Efterfrågan på startstöd har i regel rapporterats som god och vissa län har gjort omfördelningar för att få mer pengar till åtgärden. Utnyttjandegraden är dock inte lika hög på alla håll och i skriver att stödet kräver särskild uppmärksamhet och marknadsföring då det riskerar att inte utnyttjas fullt ut.152 Av följande tabell framgår antalet beviljade investeringsobjekt, antalet ärenden under handläggning samt beviljade och uppbokade medel för biogasstödet i samtliga tre åtgärder (121, 311, 312). Tabell 15 Biogasstödet: beviljade investeringsobjekt och medel samt objekt under handläggning och 2012, samtliga åtgärder (121, 311, 312) Tabellen visar en kraftig ökning av antalet objekt , vilket främst beror på att uppgiften om att takbeloppet eventuellt skulle höjas blev känd. Ett problem med biogasstödet vid sidan av de regelbegränsningar som redovisats ovan är bristen på pengar i åtgärderna. Åtgärd 121 stängdes till följd av brist på medel. Beträffande åtgärderna 311 och 312 är storleken på ansökningarna större än tillgängliga medel. uppgick ansökningarna till ca över befintliga medel. Tabellen nedan visar på ett underskott i återstående medel i samtliga åtgärder, men särskilt i åtgärd 312 Mikroföretag. 152 , 2012a. Tabell 16 Biogasstödet: Budgetläge (mnkr) har i sin dialog med Landsbygdsdepartementet tagit upp frågan om att förstärka budgeten för biogasstödet. Departementet uppger dock att det inte finns några sådana prioriteringar men att frågan ska beaktas i utformningen av nästa landsbygdsprogram.153 I följande tabeller redovisas antalet beviljade investeringsobjekt, antalet ärenden under handläggning samt beviljade och uppbokade medel för respektive åtgärd. Sammanställningarna för respektive åtgärd visar att mer än hälften av alla biogasobjekt ligger inom åtgärd 311 Diversifiering och en dryg tredjedel inom åtgärden 121 Modernisering. Båda åtgärderna riktas till jordbruksföretag. Objekten inom åtgärd 312 Mikroföretag är vanligtvis mer omfattande och kostnadskrävande, och det är inom denna åtgärd det största underskottet på medel återfinns. Tabell 17 Biogasstödet åtgärd 121 Modernisering154: beviljade investeringsobjekt och medel samt objekt under handläggning, Beviljat stöd (mnkr) Uppbokat, under hand- läggning (mnkr) Totalt beviljat och uppbokat 153Jordbruksverket, 2012c. 154Åtgärd 121 stängdes på grund av att samtliga medel är beviljade eller uppbokade. 2012/13:RFR4 LANDSBYGDSPROGRAMMETS RESULTAT Tabell 18 Biogasstödet åtgärd 311 Diversifiering: beviljade investeringsobjekt och medel samt objekt under handläggning, Beviljat stöd (mnkr) Uppbokat, under hand- läggning (mnkr) Totalt beviljat och uppbokat Tabell 19 Biogasstödet åtgärd 312 Mikroföretag: beviljade investeringsobjekt och medel samt objekt under handläggning, Beviljat stöd (mnkr) Uppbokat, under hand- läggning (mnkr) Totalt beviljat och uppbokat Utöver det direkta investeringsstödet till biogasanläggningar inom de ovan nämnda åtgärderna har medel inom landsbygdsprogrammet fördelats som projektstöd för utvecklingen av biogasproduktion. Inom utmaningarna förnybar energi och klimat har t.o.m. ca fördelats till olika typer av kompetensutvecklings- och projektstöd för biogas. Dessa inbegriper både nationella och regionala projektstöd. De två tyngsta posterna utgörs av de två nationella projekten på gården (rådgivningsprojekt till lantbrukare, ) och Utvärdering av biogasanläggningar på gårdsnivå (uppföljningsprojekt av anläggningar i drift, ). Det finns också teknikutvecklingsprojekt för rötning av olika typer av grödor, för- och efterbehandling vid rötning, olika former av förstudier och regionala lokaliseringsstudier. En del av dessa projekt finansieras även från annat håll än via landsbygdsprogrammet. För att ge en bild av den geografiska fördelningen av biogasstödet redovisas i följande sammanställning antal beviljade och ännu ej beslutade ansökningar fördelade länsvis. Län där inga ansökningar har inkommit har inte tagits med i sammanställningen. Tabell 20 Beviljade och ännu inte beslutade ansökningar om biogasstöd () Antal ej beslutade an- Källa: Dataunderlag från . Av tabellen framgår att de biogasobjekt som har beviljats stöd främst finns i , och län. Koncentrationen till dessa län kan delvis förklaras av att de har en omfattande jordbruksproduktion och god tillgång på gödsel och andra substrat. Dessutom finns en, i jämförelse med andra län, mer utvecklad konsumtion och avsättningsstruktur i form av fler tankställen för fordonsgas, ett större antal gasdrivna fordon samt närhet till det befintliga gasnätet i den sydvästra delen av landet. 2012/13:RFR4 LANDSBYGDSPROGRAMMETS RESULTAT 4.4.8 Erfarenheter från de tre länen Enligt i är bidragen från landsbygdsprogrammet genom och bidragen från mycket viktiga för landsbygdsutvecklingen, och det är bra att landsbygdsprogrammet har lyft upp biogasen. Det regionala målet i län är att vara fossilbränslefria 2030. tog initiativ till en studie om biogasens potential i län. Studien, som togs fram med stöd från landsbygdsprogrammet, visar att det finns tillräckligt mycket avfall, avloppsslam och gödsel i länet för att tillverka biogas motsvarande minst 290 GWh , vilket motsvarar en tiondel av alla drivmedel som används i län. Den stora utmaningen är, enligt , att få fram förnybara drivmedel. Biogasen har i identifierats som viktig och strategisk. kommun har också genomfört förstudier om biogas med stöd från landsbygdsprogrammet. Syftet har varit att undersöka möjligheten att producera biogas i samarbete med Södra Cells massafabrik. På genomför en förstudie om biogas där man har sökt pengar från landsbygdsprogrammet. Biogas från lantbruket har en stor potential, men det är, enligt , svårt att gå från planer till verklighet. Ett problem är att få utvecklingen av produktion, distribution och konsumtion av biogas att gå i takt. menar att biogasen är en samhällsnytta som ska ses i ett helhetsperspektiv. Det är viktigt att införa produktionsstöd för rötning av gödsel, och man undrar vad som har hänt med förslag om 20-öringen.155 Vidare behöver nya substrat och ny teknik utvecklas, och det bör införas nationella mål för biogasutvecklingen liksom långsiktiga spelregler för producenter och konsumenter. Takbeloppet i landsbygdsprogrammet (1,per anläggning) är alltför lågt och ett hinder för fortsatt utbyggnad. Även utbyggnaden av biogasmackar borde kunna få stöd, enligt Regionförbundet.156 i län menar att biogasstödet är av marginell betydelse och inte i närheten av att räcka till eftersom en biogasinvestering kan landa på 5080 miljoner kronor.157 Ett av de företag som har ingått i uppföljningen bildades och har 19 delägare. Företagets mål är att bygga en stor biogasanläggning för produktion av fordonsgas. Ett tjugotal lantbrukare ska samverka och leverera gödsel till anläggningen. Projektet belönades med en Ullbagge vid Lands- 155 förslag om införande av ett produktionsstöd på per kWh för energi producerad av stallgödsel. Se även avsnitt 4.4.1 ovan. 156 i län, intervju . 157 i län, intervjuer och . Arbetet med företaget började . inleddes ett Leaderprojekt, fler lantbrukare inbjöds att delta och 2011 bildade man bolaget. Företaget har ansökt om i stöd inom åtgärd 312 Mikroföretag. Förutsättningen för att utveckla företaget är att länstrafik kommer att satsa på biogas som drivmedel för sina fordon och att det därför kommer att behövas stora mängder fordonsgas. Länstrafiken hade ännu inte fattat beslut i frågan. Den planerade biogasanläggningen beräknas kosta ca , och man planerar produktionsstart till . Produktionen beräknas (Nm3)159 med en möjlig produktionsvolym på 4 miljoner Nm3. Behovet beräknas till 10 miljoner Nm3 2017. De 21 gårdar som samverkar har högst till den planerade anläggningen närheten är viktig eftersom transportkostnaden är hög. Anläggningen kommer att ligga vid E22 där även en biogasmack planeras. Lantbrukarna i företaget upplever att de själva har fått skapa en marknad av de politiska visionerna. De anser att mål och visioner ska vara verklighetsförankrade, annars blir det bara tomma ord. Råvaran finns och produktionen tror man att man kommer att klara medan distributionen upplevs som ett problem. Det finns nästan ingen marknad för biogas i län eftersom det saknas gasledningar och antalet biogasmackar är mycket få. Företaget menar att en gemensam anläggning har flera fördelar. Bland annat är det enklare att hantera miljökraven, man blir mindre sårbar och man kan optimera substratet. Den biogödsel som kommer att produceras i anläggningen kommer att innehålla mer näringsämnen och mindre fosfor. Energiproduktion i form av biogas kan på så sätt vara dels en nyckel för minskad miljöpåverkan i växtodlingen, dels också en förutsättning för ökad livsmedelsproduktion i redan produktionsintensiva bygder. Ett dilemma för företaget är att kunna få ut ett pris som ger lönsamhet. Både produktion och konsumtion av biogas måste därför stimuleras, enligt företaget. Offentliga aktörer bör främja utvecklingen genom t.ex. kollektivtrafik som drivs på biogas. Om metangasreduceringsstödet (20-öringen) hade funnits hade man byggt anläggningen redan nu 20-öringen är den marginal som behövs för att säkerställa verksamhetens lönsamhet. Ett produktionsstöd är viktigare än investeringsstödet, menar man från företaget, och det finns en osäkerhet kring hur stort investeringsstödet i landsbygdsprogrammet blir. Bidrag från landsbygdsprogrammet är ett sätt att stärka kalkylen för att investera i en biogasanläggning.160 158Ullbaggen är ett pris för landsbygdssatsningar som delas ut i sju olika kategorier av . 1591 Nm3 biogas motsvarar bensin. 160Företag i län, intervjuer . Enligt LRF är biogassatsningen inom landsbygdsprogrammet mycket viktig. Oklarheten om hur mycket pengar som finns för biogasstöd är dock ett problem. Staten har, enligt LRF, sänt många olika signaler om pengar finns eller inte.161 Den aviserade höjningen av taket för bidragen till biogasinvesteringar har, enligt i , lett till många ansökningar och de åtgärder som kan ge stöd är översökta. Detta har bl.a. bidragit till att företagen bakom en planerad anläggning i har hejdat sig i sina investeringsplaner. Det är inte bra att pengarna inte räcker till, menar det ger konstiga signaler till företagen.162 Ett jordbruksföretag utanför har en djuruppfödning med ca 16 000 slaktsvin. Gården har 15 anställda och ett eget slakteri, och den största delen av fodret odlas på egna marker. lämnade gården bort restavfallet från slakten, vilket var en dyr hantering. Gårdens ägare bestämde sig för att i stället satsa på en biogasanläggning som kunde behandla både svingödsel och bislaktprodukter. togs den nya biogasanläggningen i bruk. Den biogas som produceras försörjer byggnaderna med värme och el. Dessutom bildas ett överskott av el, vilket ger en extra förtjänst till företaget. Investeringen som gjorts i biogasanläggningen kommer att betalas av . Företaget är den första storskaliga gårdsbiogasanläggningen i . Biogasanläggningen består av två rötkammare med en total volym på . I dessa rötas ca svingödsel och ca slakteriavfall som kommer dels från den egna gården, dels från slakterierna i och . Anläggningen genererar runt 9 600 MWh biogas . Gasen renas från svavel och vattenånga, och går till en stor ackumulatortank som förser hela gården med hetvatten. Resten av energin i biogasen utnyttjas för produktion av el. Via en 16-cylindrig 35-liters gasmotor produceras 4 300 MWh el som säljs till , varav köps tillbaka till gårdens egen elförsörjning. Totalt producerar anläggningen ca biogödsel . Denna lagras i flera gödselbassänger och sprids sedan med flytgödselspridare till omkringliggande . Gården är självförsörjande, och de åker som omgärdar byggnaderna producerar foder åt grisarna. Investeringen i biogasanläggningen var och bekostades med egna medel samt i bidrag. Hemtagningstiden för investeringen beräknas bli maximalt . Prisskillnaden mellan såld el och inköp av el till gårdens eget behov är per kWh, vilket mot- 161LRF , intervju . 162Länsstyrelsen i , intervju . Eftersom man inte längre behöver betala deponiavgifter och transportkostnader för slaktavfallet ökar förtjänsten ytterligare. Inom det nuvarande landsbygdsprogrammet har gården fått ca i stöd för att delfinansiera en uppgradering av anläggningen för högre utbyte av gas och ökad lönsamhet. Stödet har gått via åtgärd 121 Mo- dernisering. Den totala kostnaden för investeringen var 7,2 miljoner kronor.163 är ett av de län som har kommit längst i utvecklingen av produktion och konsumtion av biogas. Tillgången på substrat är god, och det finns en marknad för avsättning av fordonsgas. Dessutom finns ett relativt sett välutvecklat distributionsnät med tankställen för gasfordon. En tredjedel av samtliga ansökningar om biogasstöd inom landsbygdsprogrammet kan hänföras till . gör regelbundna avstämningar med när det gäller biogasstödet. Regionen finansierar stöd till projekt, medan via landsbygdsprogrammet stöder företagsinvesteringar. Biogas Väst är ett regionalt utvecklingsprogram för ökad produktion och användning av biogas med inriktning på fordonsgas. Målet för programmet är att öka produktionen och användningen av biogas till 2013. Programmet bygger på en bred samverkan mellan olika aktörer i biogaskedjan, från kommuner och energibolag till jordbruksföretag, fordonsindustrin, drivmedelsföretag och forskning. Målet är att produktionen och användningen av biogas som fordonsdrivmedel ska vara i . Det finns förhållandevis många tankställen för fordonsgas i länet, ca 40 stycken, och omkring 8 000 gasdrivna fordon.164 SkaraborgsGas I är ett utvecklingsprogram som innehåller flera projekt och verksamheter för produktion av biogas för fordon. Det fungerar som ett forum för information och utvecklingsarbete, och en viktig del är att det etableras lokala affärsutvecklingsgrupper. SkaraborgsGas II är ett fortsättningsprojekt för att om möjligt förverkliga de möjligheter som identifierades i SkaraborgsGas I. Projektet syftar till att förbättra förutsättningarna för produktion, distribution och avsättning av biogas från jordbruket. Målet är att lantbrukare med intresse för att producera biogas ska få förbättrade tekniska och affärsmässiga förutsättningar för affärsutveckling. Projektet drivs av Innovatum165 som projektägare tillsammans med lantbrukare, LRF i Väst, , , Biogas Väst och . 163Företag i , intervju samt Biogasportalen. 164Västra , intervju . 165Innovatum är en teknikpark i som finansieras av ett antal offentliga aktörer. Som ett resultat av projekt har den ideella föreningen är projektägare till detta Biogas har ca 60 medlemmar och ska vara den samlande lantbrukarkraften för lönsam biogasutveckling. Det finns mycket substrat i , och många jordbrukare är intres- serade av att börja med biogasproduktion, enligt . finns 8 produktionsanläggningar i men man har för projek- terat ytterligare 28 och avvaktar bättre lönsamhet. Underlaget för gårdsbaserad biogasproduktion bör enligt Hushållnings- sällskapet vara gårdar som producerar mer än 10 000 m³ gödsel mot- svarande ca 200 mjölkkor. Osäkerheten kring biogasens utveckling är dock