rfr · GZ0WRFR15 · 2012-06-28 00:00:00 — Enligt utvärderingens resultat har projektet i stort sett uppnått sina kvantitativa målsättningar att av deltagarna efter avslutad introduktionsanställning skulle ha gått vidare till utbildning eller arbete. De flesta deltagare var positiva till projektet och upplevde en förbättring av sina språk- och yrkeskunskaper, sitt självförtroende och sin kulturkompetens. Samarbetet i projektgruppen fungerade dock inte optimalt, och gruppmedlemmarnas roller och beslutsmandat var oklara. Samverkansparterna var även oeniga om språkkraven, och deltagarnas faktiska språknivå skilde sig mycket åt från projektets ursprungliga urvalskriterier, vilket påverkade projektets genomförande. Dessa resultat visar att även inom arbetsmarknadsåtgärder med fokus på personer med utländsk bakgrund existerar samma typer av svårigheter som för de andra målgrupperna, det vill säga att det saknas kunskap och systematiska uppföljningar och att det förekommer olika kategoriseringsprocesser baserade på etnicitet, kön och motivation i stället för behovsbedömningar kopplade till arbete och arbetsmarknaden. I de lokala uppföljningar som gjorts ligger fokus på att följa upp åtgärdernas processer i stället för att utvärdera deras eventuella effekter. I de fall dessa uppföljningar visar på att vissa kvantitativa mål har uppfyllts, till exempel att av deltagarna gick vidare till arbete eller studier, är det svårt att uttala sig om det beror på själva insatsen eller på helt andra faktorer som inte alls är kopplade till åtgärden. ARBETSMARKNADSPOLITIK EN KUNSKAPSÖVERSIKT ÖVER ÅTGÄRDER FÖR ARBETSLÖSA SOCIALBIDRAGSTAGARE 2011/12:RFR15 Syftet med denna rapport har varit att sammanställa det aktuella kunskapsläget gällande arbetsmarknadspolitik som riktar sig till arbetslösa socialbidragstagare i . Nedan redogör jag för de övergripande slutsatser som jag kommer fram till utifrån sammanställningen av den kunskap och forskning som finns om de arbetsmarknadsrelaterade verksamheterna. 6.1 Det aktuella kunskaps- och forskningsläget En av de viktigaste slutsatserna är att kunskapen om de kommunala arbetsmarknadsåtgärderna är mycket begränsad och att det saknas forskningsstudier på ett flertal områden inom detta politik- och verksamhetsområde. Dock finns det vissa områden där kunskapen är mer utvecklad och resultaten tydliga. Kunskapen om utvecklingen av det ökade kommunala ansvaret är till exempel relativt omfattande, och det finns ett flertal studier som belyser förändringarna i arbetsmarknadspolitikens förutsättningar krisår fram till (, 2001, 2006; , 2008; 2007; Minas, 2011; Ulmestig, 2007). Det är troligen det enda kunskapsområde där forskningen är relativt heltäckande. Det finns även ett flertal som undersöker aktiveringsåtgärdernas utformning i det praktiska arbetet studier (, 2005; Hedblom, 2004; , 2011, 2012; , 2008; Ulmestig, 2009a, 2009b). Dessa studier pekar på att aktiveringsåtgärderna inte verkar utgå från individuella bedömningar och att olika former av normativa kategoriserings- och sorteringsmekanismer ofta förekommer. Kunskapen från dessa studier pekar också på att åtgärderna sällan innebär skräddarsydda lösningar utifrån individuella behov, utan det verkar som om verksamheterna i stället erbjuder samma insatser till flertalet deltagare. Resultaten pekar även mot att åtgärderna är relativt passiva i sin utformning och att det är upp till deltagarna själva att vara motiverade och aktiva. I studierna ifrågasätts regelbundet kopplingen till både socialtjänstlagens intentioner och det sociala arbetet då aktiveringsåtgärderna ofta fungerar som ett slags kontrollfunktion i stället för att vara ett aktivt stöd för de enskilda individerna. Men dessa studier har enbart studerat ett fåtal verksamheter, vilket medför att det saknas en övergripande kunskap om hur arbetet går till inom olika kommunala arbetsmarknadsprogram. Det leder också till viktiga frågor om tillämpningen av socialtjänstlagen och hur kommunerna tolkar lagstiftningen i förhållande till krav på deltagande i arbetsmarknadsåtgärder. Två studier har försökt kartlägga omfattningen (, 2004) och organiseringen (Hollertz, 2010) av den kommunala arbetsmarknadspolitiken, vilket innebär att förståelsen av omfattningen och organisationen är begränsad. Men det är tydligt att det förekommer stor lokal variation när det gäller åtgärdernas innehåll och funktion och att åtgärderna 2011/12:RFR15 ARBETSMARKNADSPOLITIK EN KUNSKAPSÖVERSIKT ÖVER ÅTGÄRDER FÖR ARBETSLÖSA SOCIALBIDRAGSTAGARE ofta liknar Arbetsförmedlingens arbete. Den kommunala handlingsfriheten när det gäller att organisera kommunala aktiveringsåtgärder kan vara bra utifrån lokal flexibilitet och kännedom om den lokala arbetsmarknaden, men det kan också innebära att enskilda individer blir behandlade mycket olika beroende på vilken kommun man bor i. Den stora lokala variationen behöver därför studeras närmare för att öka kunskapen om hur organisationsformerna påverkar de enskilda individerna utifrån olika medborgerliga perspektiv. Det saknas även kunskap om åtgärdernas omfattning i form av antalet deltagare som aktiveras och de samhälleliga kostnaderna för åtgärderna. Kunskapsbristen gäller också vilka personer som aktiveras genom dessa åtgärder och vilka mål som finns för åtgärderna. Forskningen tyder på att det finns flera mer eller mindre outtalade mål, som att motivera människor att börja arbeta eller studera, men också mål om att försvåra eller till och med avskräcka människor att söka ekonomiskt bistånd. Därför är det viktigt att i framtida studier försöka undersöka vilken typ av mål som de här verksamheterna bygger på och vad det leder till i praktiken. Dessutom anses det ofta vara mer stigmatiserande och skamligt att behöva ansöka om socialbidrag hos än att till exempel få a-kassa. Ett förslag som framkommit i litteraturen är att införa någon form av statlig ersättning för de som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen och som uppfyller kravet på deltagande i lämplig aktivitet. Med tanke på socialtjänstlagens nuvarande ställning som samhällets sista skyddsnät borde en särskild ersättningsform för arbetslösa diskuteras och undersökas närmare. De effektstudier (m.fl., 2008b, , 2004; m.fl., 2002; , 2006) som gjorts i har producerat en liten kunskapsbas om åtgärdernas effekter, men då studierna är mycket få till antalet är det omöjligt att dra några säkra slutsatser om åtgärdernas effekter. Dessutom är resultaten från effektstudierna motstridiga, även om det finns en liten tendens att åtgärderna inte har haft några betydande positiva effekter. De befintliga studierna är antingen baserade på registerdata eller så kan de inte svara på om åtgärderna hade effekt på individnivå utifrån metodologiska begränsningar. Därmed finns det ett stort behov av nya och mer aktuella effektutvärderingar som undersöker åtgärdseffekter på både individ- och gruppnivå, men även utifrån samhällsekonomiska perspektiv. Det finns inga specifika studier av deltagarnas upplevelser av de kommunala åtgärderna, men i de studier där deltagare intervjuats om åtgärderna pekar resultaten åt att de är relativt nöjda med åtgärden även om de inte tror att den kommer att leda till arbete (Hedblom, 2004; Ulmestig, 2009a, 2009b). I vissa studier är dock deltagarna mycket missnöjda, och de känner sig kränkta och dåligt bemötta av både och i aktiveringsprogrammen (, 2009; , 2005). Med tanke på att många kommunala arbetsmarknadsåtgärder är starkt sammankopplade med socialbidragshandläggningen och ofta ett obligatoriskt krav för att få socialbidrag bör frågan om hur bemötande och krav på deltagande i aktiveringsåtgärder påverkar de allra svagaste grupperna i samhället undersökas för att vi ska få bättre kunskap om vilket stöd de be- ARBETSMARKNADSPOLITIK EN KUNSKAPSÖVERSIKT ÖVER ÅTGÄRDER FÖR ARBETSLÖSA SOCIALBIDRAGSTAGARE 2011/12:RFR15 Forskningen har också visat på en ökad tudelning av arbetsmarknadspolitiken, och det verkar leda till att olika myndigheter måste dubbelarbeta och att det blir en ineffektiv resursanvändning i samhället. Det innebär dessutom att enskilda individer riskerar att hamna mellan stolarna eller bollas runt mellan olika myndigheter, särskilt som forskningen tyder på att ansvariga myndigheter har svårt att samverka och att de utgår från olika perspektiv och regelverk när de ska arbeta med enskilda individer. Det har föreslagits från flera håll i den analyserade litteraturen (SOU 2011:11; , 2011, m.fl., 2008a) att det borde finnas en gemensam ingång för alla arbetslösa för att förhindra att myndigheterna dubbelarbetar och ineffektiv resursanvändning men även för att göra det enklare för de enskilda individerna genom att de skulle slippa ha kontakt med olika myndigheter och handläggare . Detta är också frågor som behöver undersökas närmare för att öka kunskapen om vilka lösningar som samhället borde utveckla för att på ett bättre sätt stödja arbetslösa socialbidragstagare. 6.2 Ökade möjligheter för systematisk forskning och kunskapsinhämtning En av de stora anledningarna till att kunskapen är begränsad är bristen på systematisk dokumentation av de kommunala åtgärderna. Detta är ett faktum som redan tidigare varit känt och som även har poängterats i andra sammanhang (, 2006; , 2006). En annan aspekt på detta problem är att dessa verksamheter bygger på det kommunala självbestämmandet, och eftersom den lokala handlingsfriheten är omfattande finns det inga tydliga incitament för kommunerna att generera likvärdig och jämförbar dokumentation av dessa verksamheter. För att det skulle bli verklighet behöver kommunerna bli ålagda ett dokumentationsansvar som gör det möjligt att följa upp åtgärderna på ett likvärdigt sätt. Det finns heller inget samlat forskningsinstitut (som t.ex. utvärdering, IFAU) som ansvarar för att utvärdera den kommunala arbetsmarknadspolitiken, utan den vetenskapliga forskningen inom detta verksamhetsområde bygger på att enskilda forskare intresserar sig för frågeställningar och studier inom området. Därmed blir forskningen varken omfattande eller särskilt systematisk inom detta politikområde. Enskilda forskare måste till exempel förlita sig på externa forskningsanslag för att göra studier av den kommunala arbetsmarknadspolitiken eller få specifika uppdrag direkt av kommunerna. Det första gör att forskningen tenderar att bli osystematisk och fragmentarisk, och det andra medför att kritiska frågeställningar riskerar att undvikas. En annan slutsats utifrån denna kunskapsöversikt är att forskningen om den kommunala arbetsmarknadspolitiken måste förstärkas avsevärt, när det gäller både ekonomiska och materiella forskningsresurser. Det kan till exempel innebära att det behövs resurser och institutionella förutsättningar (t.ex. lagar, förordningar och tydliga ansvarsområden) för att skapa mer systematiska och omfattande register över de kommunala åtgärderna. Med sådana register skulle större datainsamlingar kunna genomföras, vilka även skulle leda till 2011/12:RFR15 ARBETSMARKNADSPOLITIK EN KUNSKAPSÖVERSIKT ÖVER ÅTGÄRDER FÖR ARBETSLÖSA SOCIALBIDRAGSTAGARE att mer övergripande analyser skulle bli möjliga att genomföra. Forskningen om den kommunala arbetsmarknadspolitiken skulle också stärkas med ökade möjligheter att utföra större koordinerade studier. Kunskapen om kommunala arbetsmarknadsåtgärder skulle också öka om det fanns större möjligheter att genom randomiserade experiment studera effekterna av olika insatser. Avslutningsvis är det tydligt att kommunerna tar ett stort ansvar för att anordna arbetsmarknadsåtgärder för arbetslösa socialbidragstagare. Vi vet dock inte tillräckligt om deras faktiska funktion i den svenska välfärdsstaten och om deras koppling till övriga sociala trygghetssystem. Ahlstand, R. & , K. (2001). Arbets- och utvecklingscenter i . Utvärderingsrapport i Storstadssatsningen. Ahnberg, E. (2011). Följeforskning av FIVE: Slutrapport. (2009). Den dubbla vanmaktens logik. En studie om långvarig arbetslöshet och socialbidragstagande bland unga vuxna. Dissertations in Social Work 38, : & , T. (2000). En på hundra Utvecklingsgarantins tredje år. Arbetsförmedlingen (2012). Underlagspromemoria om andelen av öppet arbetslösa och deltagare i program som får ersättning. , E., & , P. (2011). Stöd för utvärdering av samordningsförbundens insatser. (2002). Arbetslinjen i storstadsarbetet: en studie av insatser i , och . , A., , Å. & , T. (2011). Evidensbaserat socialt arbete: teori, kritik, praktik. : Natur & Kultur (2001). Den lokala välfärdsstaten? I M. Szebehely (red.) Välfärdstjänster i omvandling. & , T. (1998). Metoder i socialt arbete. Socialvetenskaplig tidskrift, 4, s. 291314 & Minas, R. (2007). Decentraliserad välfärd eller medborgerliga rättigheter? Om fördelning av makt och ansvar mellan stat och kommun. Socialvetenskaplig tidskrift, 23, s. 220241 van Berkel, R. & , I. (red.) (2002). social policies in the EU: inclusion through participation? : The Policy Press Bevelander, P., Broomé, P., , B. & , G. (2003). Variationen på framtidsmelodi. Storstadssatsningen i Utvärdering av lokala arbets- och utvecklingscentra (2007). Samverkan för integration. I D. Rauhut (red.) Om integrationsarbete i . , N. m.fl. (2005). The threat of compulsory participation in labour market programmes a survey (working paper). 2011/12:RFR15 REFERENSER , G., , V. & Rauhut, D. (2006). Bidrag och motprestation en uppföljning av arbetet med arbetslösa socialbidragstagare i sex stadsdelsområden i . Bennmarker, H., , O. & Vikman, U. (2012). Tidigarelagda obligatoriska program för äldre långtidsarbetslösa erfarenheter från 1990- talet. & , L. (2005). Does early intervention help the unemployed youth? I Labour Economics, 12, s. 301319 , A., , E., Skogens, L. & , B. (1999). nr 2/99, , A. (2000). Att sitta under den sociala makten och Arbetsförmedlingens insatser för arbetssökande, invandrande socialbidragstagare ett brukarperspektiv. nr 10/00, (2003). Does workfare work? The Norwegian experience, 12, s. 301319 , M., , , , J. & , E. (2008a). Fattigdom i folkhemmet. Från socialbidrag till självförsörjning. , M., , K. & , E. (2008b). Effekter av aktiveringskrav på socialbidragstagare i stadsdelar. (2009). Aktiveringens politik Demokrati och medborgarskap för ett nytt millennium. Drøpping, J. A., Hvinden, B. & Vik-Mo, B. (1999). Activation Policies in the Nordic cointries. I M. Kautto m.fl., Nordic Social Policy. Changing welfare states. , L., Sundgren-Grinups, B. & , B. (2009). Projekt i kommun En utvärdering. Fakulteten för samhälls- och livsvetenskaper, () vid & , O. (2001). I Å. (red.) Ofärd i välfärden. Antologi, Kommittén Välfärdsbokslut, SOU 2001:54. , V. (2005). Individens eget ansvar och samhällets stöd En utvärdering av Skärholmsmodellen vid Jobbcentrum Sydväst. (2001). Utvärdering av individuella utvecklingsprogram. Hyllie Arbets- och utvecklingscentrum. REFERENSER 2011/12:RFR15 Eichhorst, W., , O. & Konle-Seidl, R. (2008). Bringing the jobless into work? : experiences with activation schemes in Europe and the US. (2010). Granskning av arbetsmarknadsinsatser för unga åtgärder och resultat. & , O. (2006). (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga? Giddens, A. (1998). The third way: Renewal of social democracy. (2004). Making the poor work. Social Assistance and Activation Programs in . Dissertations in Social Work, nr 19. (2007). Aktivering av socialbidragstagare internationella erfarenheter insatsers utformning och effekt. I SOU 2007:2, Från socialbidrag till arbete. (2009). Aktiveringens effekter och evidensbaserat socialt arbete. , I H. & , I . (red.). (2009). Aktivering - arbetsmarknadspolitik och socialt arbete i förändring. & , R. (red.) (2001). Activating the unemployed. A Comparative Appraisal of Work-Oriented Policies. New : Transaction Publishers (2002). Transforming the welfare state the silent surrender of public responsibility. Grogger, J. & , A. (2005) Welfare Reform, Work and Wages: A Summary of the US Experience, CESifo DICE Report, at the , vol. 3(2) (2006). När jobben inte finns Beskrivning av projekt för arbetslösa ungdomar i sex stadsdelsområden i . (2007). Skoltrötta ungdomar: om projektet och arbetscoachning för unga. 60/07, & Liljeberg, L. (2011). En jobbgaranti för ungdomar? Om Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser. & , H. (2002). verksamhetsidéer, genomförande och sysselsättningseffekter av ett projekt för långtidsarbetslösa invandrare. Handler, J.F. & Hasenfeld, Y. (1991). The moral construction of poverty: welfare reform in . , Yeheskel Hasenfeld. 2011/12:RFR15 REFERENSER Handler, J. F. (2004). Social citizenship and workfare in the and Western Europe: The paradox of inclusion. Hasluck, C. & , A. (2007). What Works for Whom? A Review of Evidence and Meta-Analysis for . Research Report, nr 407, Hedblom, A. (2004). En studie av differentiering, inklusion och marginalisering. Dissertations in Social Work, nr 16. Hollertz, K. (2010). Problemen förgår, lösningarna består. Organisering av kommunala insatser för unga arbetslösa med försörjningsproblem. Dissertations in Social Work, 41. , C., & Lingärde, S. (2007). Vägen tillbaka om , och de långtidssjukskrivna. kommun (2011). Granskning av arbetsmarknadsinsatser för unga åtgärder och resultat. Hvinden, B., , M. & Kankare, I. (2001). The changing relationship between social protection and employment in western Europe. Kautto, I M., , J., Hvinden, B., , J. & Uusitalo, H. (red.) Nordic welfare states in context. Hvinden, B. & , H. (red.) (2007). Citizenship in Nordic Welfare States. Dynamics of choice, duties and participation in a changing Europe. (2011). Navigator: Utvärdering av projektet i . IFAU, Dnr 27/2008. i (projektbeskrivning). Inspektionen för socialförsäkringen (2010). Samverkan inom socialförsäkringen En sammanställning av uppföljnings- och utvärderingsrapporter inom verksamheter finansierade med samverkansmedel. Inspektionen för socialförsäkringen (2011). Stöd för utvärdering av samordningsförbundets insatser. Jewell, C.J. (2007). Agents of the welfare state: how caseworkers respond to need in the , , and . (2001). I det sociala medborgarskapets skugga. Rätten till socialbidrag . (2006). Svensk aktiveringspolitik i nordiskt perspektiv. REFERENSER 2011/12:RFR15 & , I. (red.) (2009). Aktivering arbetsmarknadspolitik och socialt arbete i förändring. Junestav, M. (2004). Arbetslinjer i svensk socialpolitisk debatt och lagstiftning 19302001. , P., Stranz, H. & Trygged, S. (2002). Arbetsmarknadsprogram i Nordvästkommunerna. (1994). Finns den i ? FoU- rapport 1994:19. Kluve, J. (2010). "The effectivness of European labor market programs. Labour Economics, 17, s. 904918 A., . & Ulmestig, R. (2008). Activation policies in : Something , Something New, Something Borrowed, Something Blue. I Eichhorst, W., , O. & Konle-Seidl, R. (red.). Bringing the jobless into work? : experiences with activation schemes in Europe and the US. & Sennemark, E. (2010). (På väg mot) ett riktigt jobb. Introduktionsanställningar för nyanlända flyktingar och invandrare. FoU i Väst, (2000). Utvärdering av ungdomsåtgärder. (2003). Processutvärdering av Arbets- och utvecklingscentra i Fosie, Hyllie och . (2009). : En gemensam satsning på arbete för unga i kommun. & Skedinger, P. (2000). Decentralisation of labour market policy: The case of Swedish local employment service committees. IFAU- rapport 2000:6. (2008). Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken. & , J. (2012). Ner och upp decentralisering och centralisering inom svensk arbetsmarknadspolitik 19952010. Lödemel, I. (1997). The welfare paradox: income maintenance and personal social services in and , 19461966. Lødemel, I. & Trickey, H. (red.) (2000). An Offer You Cant Refuse: workfare in international perspective. : the Policy Press 2011/12:RFR15 REFERENSER Lødemel, I., , A., Buschman, E., , K.L. & Velvin, G. (2004). erfaringer fra tiltaksforsøket 20002004. Machado-Borges, T. (2007). Ur brukarnas perspektiv. I SOU 2007:2, Från socialbidrag till arbete. Malmberg-Heimonen, I. (2005). Public welfare policies and private responses Studies of European labour market policies in transition. (red.) (1997). The new paternalism supervisory approaches to poverty. (2006). Arbete i stället för bidrag? Om aktiveringskraven i och effekten för de arbetslösa bidragstagarna. & , R. (1998). Uppsalamodellen och socialbidragstagarna: en effektutvärdering. : socialt arbete (CUS) Minas, R. (2011). Decentralization and to Centralization: the Swedish Case. , R., de Graaf, W. & Sirovátka, T. (red.) The Governance of Welfare States in Europe. Moreira, A. (2008). The activation dilemma reconciling the finess and effectiveness of minimum income schema in Europe. , The Policy Press (2011). Från försörjningsstöd till arbete hur kan vägen underlättas? , E., & Liljeberg, L. (2011). Fattig, sjuk och arbetslös en beskrivning av personer i kläm mellan stat och kommun. (2011). Activation and coercion among Swedish social assistance claimants with different work barriers and socio-demographic characteristics: What is the logic? (2012). Activation in social work with social assistance claimants in four Swedish municipalities. I , vol. 14, nr 3, , s. 339-361 , K., Ershytt, H., , Å. & , G. (2002). Arbets- och utvecklingscenter (AUC) i . Granskning av de kommunalt anställda handläggarnas arbetsformer och deras informationsutbyte. (1996). Arbetslöshetsfrågan i historisk belysning: en diskussion om arbetslöshet och social politik i 18301920. (2007). Socialpolitik: varför, hur och till vilken nytta? uppl.). REFERENSER 2011/12:RFR15 & Wadensjö, E. (2009). Arbetsmarknadspolitik: förändrade förutsättningar och nya aktörer. & Vikman, U. (2010). In- och utträdeseffekter av aktiveringskrav på socialbidragstagare. (2011). Inkomster och fattigdom hos före detta socialbidragstagare. & , A. (2007). WorkCenter i en brukaruppföljning av ett samarbetsprojekt för unga arbetslösa. Rauhut, D. (red.). (2007) Vägen till . Om integrationsarbete i . (2000). Ändrade förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken? Bilaga till Kommittén Välfärdsbokslut, SOU 2000:3. (2009). Det kommunala uppföljningsansvaret nationella direktiv och kommunala erfarenheter. I Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 15, nr 3, , s. 6579 (2006). Arbetsförmedlingen och de kommunala ungdomsprogrammen. (1997). Övervältringar från socialförsäkringar till socialbidrag. Meddelande från 1997:8. (2000). Om outsiders och aktivering i svensk arbetsmarknadspolitik. I Den glömda krisen om ett som går isär. (2006). Socialt arbete med arbetslösa. I Denvall, V. & . (red.) Nytta & Fördärv. Socialt arbete i kritisk belysning. & Ulmestig, R. (2004). En studie om aktivering. Rapport , och socialt arbete, Segendorf Å. O. & Teljosuo, T. (2011). Sysselsättning för invandrare en om arbetsmarknadsintegration. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:5. Serrano , A., & , L. (Eds.) (2007). Reshaping welfare states and activation regimes in Europe. Sibbmark, K. & , A. (2005). Kommunala arbetsmarknadsinsatser riktade till ungdomar mellan . Smedslund, G., , K. B., , , , J., Dalsbø, T. & , M. (2006). Work programmes for welfare recipients. 2011/12:RFR15 REFERENSER (2012). Uppdrag att kartlägga kommunernas och Ar- betsförmedlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. (1995). Socialbidragstagare och socialbidragens utveckling. (2003). Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . (2005). Hur tillämpas bestämmelsen i 4 kap. 4 § socialtjänstlagen? (2006). Redovisningssystem av kommunala insatser som syftar till självförsörjning genom arbete. (2010). Beslut i ärendet Tillsyn enligt 13 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) av handläggning av försörjningsstöd. (2012). Ekonomiskt bistånd kvartal 14, . Läns- och kommunvis redovisning av utbetalt ekonomiskt bistånd. SOU 1996:34 Aktiv arbetsmarknadspolitik. SOU 2000:3 Välfärd vid vägskäl. , Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. : , Kommittén Välfärdsbokslut.