rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — Här beskrivs genomförandet av fokusgruppen och de individuella intervjuer med utrikes födda företagare som ligger till grund för de separata avsnitten som presenteras i anslutning till olika kapitel. Intervjustudien har genomförts av () på uppdrag av . Både fokusgruppen och de individuella intervjuerna genomfördes och början på september . De metoder som använts för att få företagarnas perspektiv på företagande i stort och på stöden från Arbetsförmedlingen och är dels en fokusgruppsintervju med fyra personer, dels sju individuella intervjuer. Eftersom rekryteringen av företagare visade sig svår rekryterades några företagare via de granskade organisationerna. Fokusgruppsintervjuer och individuella intervjuer är två metoder som på flera sätt Det finns dock vissa särdrag som är viktiga att känna till. Fokusgrupper samlar flera intervjupersoner , till skillnad från individuella intervjuer. Diskussionen kretsar kring ett givet ämne och leds av en moderator. Moderatorn har stöd i en frågeguide som är konstruerad för att ge svar på studiens frågeställningar. Att fokusgruppsintervjuer innehåller flera deltagare innebär bland annat att det material som samlas in till stor del består av deltagarnas interaktion med varandra. Diskussionen inom gruppen kan då göra att man når längre och får flera perspektiv än vad som hade varit möjligt i enskilda intervjuer. Fördelen med individuella intervjuer är att intervjuaren kan lägga hela sitt fokus på den enskilda intervjupersonen och får således mer tid att fördjupa sig i det som denna intervjuperson berättar. inte heller samma risk att intervjupersonen påverkas eller hindras i sina svar av andra intervjupersoner. Rekryteringen av deltagare och språksvårigheter Rekryteringen av deltagare visade sig vara svår och det var inte möjligt att få tag på så många fokusgruppsdeltagare som hade erfarenheter av Arbetsförmedlingen och . I fokusgruppen hade ingen av deltagarna erfarenhet av de granskade Svårigheterna med rekryteringen var den viktigaste anledningen till att endast genomföra en fokusgrupp och utöka materialet med individuella intervjuer. Det visade sig lättare att rekrytera intervjupersoner till de individuella intervjuerna då dessa gav utrymme för större flexibilitet både när det gällde plats och tidpunkt. En av de främsta anledningarna till svårigheten att rekrytera deltagare till fokusgrupper har varit företagarnas tidsbrist. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Att intervjuerna har genomförts på svenska innebär två problem. Det ena är förknippat med det som problematiserats ovan och handlar om att rekryteringen begränsats till personer som är beredda att bli intervjuade på svenska. Det andra handlar om hur det har fungerat språkligt under själva intervjuerna. I de flesta av intervjusituationerna har det inte upplevts finnas någon språkbarriär av betydelse, frågor har kunnat anpassas till ett enklare språk där det behövts och intervjupersonerna har inte uttryckt att de varit begränsade i sina svar på grund av bristande svenskkunskaper. Frågeguiden har konstruerats utifrån syftet med fokusgrupperna och de samtal som förts mellan SCB som genomförare och som uppdragsgivare. Guiden har fungerat som ett stöd och en utgångspunkt för intervjuaren och moderatorn i fokusgruppen för att centrala aspekter inte skulle glömmas bort och för att det skulle finnas en ram att förhålla sig till. De övergripande frågområdena i intervjuerna är: bakgrundsinformation att driva företag hjälp och stöd vid start fortsatt hjälp och stöd. I analysen av fokusgruppsintervjuer är det viktigt att ta hänsyn till alla de aspekter som blir aktuella på grund av att intervjuerna sker i grupp. Det handlar framför allt om interaktionen mellan de olika deltagarna, till exempel maktaspekter, konflikter eller sökande efter konsensus. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? 2012:22 Mer att förenkla! 2012:23 Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser