rir · H0B54 · 2012-03-13 00:00:00 — Myndighetsstyrelser ska implementera den politik som beslutats av statsmakterna. Myndigheters styrelser bör rapportera tillbaka till regeringen om myndighetens utveckling eller andra mer akuta situationer. har i intervjuerna med styrelseledamöter ställt frågor om hur kontakten med ser ut. Den bild som framträder är att huvudmannen är synnerligen frånvarande i relation till högskolestyrelsen och dess ordförande. Alla ledamöter konstaterar att styrelsen i stort sett inte har någon kontakt med . Den kontakt som finns mellan lärosätets ledning och sker huvudsakligen via myndighetsdialogen och den förs med lärosätets rektor. Ingen av de ordföranden som har intervjuat har varit med på myndighetsdialogen. En förklaring var att den intervjuade uppfattar att myndighetsdialogerna förs på för låg nivå för att ordföranden ska delta. De har heller inte fått signaler från att man där förväntar sig att ordförande deltar i myndighetsdialogen. Ledamöterna anser att kontakt med och statsrådet skulle vara värdefull för att denne ska kunna förmedla den politiska inriktningen och vad regeringen förväntar sig av lärosätet. Ett ytterligare motiv är att utan kontakt blir det svårare för styrelsen att veta vad som är på gång från regeringen och det gör det svårt för lärosätet att förbereda sig. En del ledamöter framhåller också att statsrådet skulle ha nytta av att ha kontakt med lärosätena och att höra vad ordförande och styrelse anser är svåra frågor. Statsrådet kan också dra nytta av den erfarenhet som finns i högskolestyrelserna när regeringen avser lägga fram nya förslag. Därutöver menar ledamöterna att reformer blir lättare att implementera om styrelserna har en något tätare kontakt med departementet. Ett par ledamöter jämför med andra politikområden och konstaterar att kontakten mellan departement och myndighet är mer sparsam inom högskolesektorn än på andra håll. Dessa ledamöter menar dock att det räcker med seminarier eller andra kontakter i grupp.399 I intervjuerna påpekas att lärosätenas autonomi inte kräver avstånd till statsrådet. Det går att ha nära kontakt och ändå låta lärosätena vara autonoma enligt en ledamot. Vissa intervjuade menar att frånvaro av direkt kontakt med departementet inte är ett problem. De menar att lärosätena är självständiga myndigheter och behöver därmed inte så mycket kontakt. Lärosätena ska vara olika till sin karaktär och mer styrning från regeringen kan möjligtvis göra att det är svårare att uppnå och behålla lärosätenas olika karaktär.400 399Intervju 30 och 36. 400Intervju 29,30, 31 och 35. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Styrelsens relation till lärosätet Som framkom ovan menar flera ledamöter att en viktig uppgift för styrelsen är att stödja rektor och hjälpa rektor att driva igenom förslag och förändringar inom lärosätet. Men det finns också andra dimensioner i relationen mellan rektor och styrelsen. I en stor del av intervjuerna har frågor om rektors makt och myndighetsansvar, styrelsen som rektors arbetsgivare och rektors roll i styrelsen berörts. myndighetsansvar är, enligt en ledamot, lite outklarat i förhållande till styrelsens ansvar. Situationen leder till att styrelsen dels ska kräva ansvar och förändring av rektor, dels ska stödja rektor i genomförandet av beslut. En annan ledamot påpekar att eftersom rektor sitter i styrelsen som ledamot och är chef för myndigheten, hamnar rektor på dubbla stolar. Styrelsen skulle, enligt ledamoten, kunna förhålla sig mer aktivt till situationen och exempelvis oftare diskutera ärenden utan att rektor närvarar i rummet.401 är det viktigt att rektor sitter i styrelsen. Styrelsens kontakt med övriga lärosätet Styrelsen behöver förhålla sig till sitt lärosäte. I alla intervjuer berörs på något sätt relationen mellan styrelsen och lärosätet. En väsentlig aspekt på relationen mellan styrelsen och lärosätet är hur den akademiska friheten och det kollegiala inflytandet ska kombineras med att styrelsen leder och utvecklar verksamheten. Hälften av de intervjuade ledamöterna ger konkreta exempel på situationer när spänningen mellan det kollegiala inflytandet och linjeorganisationen har blivit tydlig. Ett exempel i en intervju var frågan om vilka inriktningar på lärarutbildningen lärosätet skulle söka examenstillstånd för. Det kollegiala inflytandet ifrågasätts dock inte av de intervjuade. Fakultetsorgan och liknande måste vara starka på ett lärosäte. Det akademiska behövs i diskussionen om var man ska göra framtida satsningar och varför. Allmänrepresentanterna kan inte övertrumfa det akademiska när det gäller kunskap om verksamheten och forskningen.402 Ett par intervjuade ordföranden berättar att de brukar poängtera att all kontakt mellan lärosätet och styrelsen ska gå genom rektor. Några intervjuade kommenterar lärosätets förmåga att utnyttja styrelsen som kontaktnät och på andra sätt. En styrelseledamot menar att ledamöterna är lite luftlandsatta i styrelsen och att lärosätena inte förmår använda sig helt och fullt 401Intervju 34 och 35. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN av styrelsen.403 Det är för lite kontakt mellan styrelsen och lärosätet. Några andra ledamöter menar att rektor och lärosätet har kunnat utnyttja deras kunskap och kontaktnät på det sätt som de själva uppfattar var avsikten när de tackade ja till styrelseuppdraget.404 Av intervjuerna framstår styrelsens storlek och sammansättning som funktionell. är det viktigt att regeringen är tydlig och konsekvent när styrelser utses. Av intervjuerna framstår betydelsen av att det framgår vem som äger frågan om hur styrelse respektive rektor utses. Styrelserna har mycket begränsad kontakt med . De intervjuade ledamöterna signalerar att de skulle vilja ha mer kontakt med Kontakt skulle vara bra för implementeringen av beslut, men också för att styrelserna ska redovisa för departementet och regeringen hur verksamheten fungerar. betonar de intervjuade att lärosätenas autonomi är viktig. Rektor är både styrelseledamot och myndighetschef. Det behöver styrelsen förhålla sig till för att kunna styra lärosätet på ett effektivt sätt och för att både kunna ställa krav på rektor och stödja rektor. Styrelse och rektor bör ha en tydlig diskussion om hur de ser på denna situation och hur de avser hantera den. Det finns en spänning mellan styrelsen och det kollegiala inflytandet, men ingen av de intervjuade ifrågasätter detta. I stället poängteras vikten av att det finns ett akademiskt inflytande över verksamheten. Flera intervjuade ledamöter anser att styrelsens kunskap och erfarenhet skulle kunna utnyttjas bättre av lärosätet. 404Intervju 35 och 36. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Bilaga 4 Enkät till ledamöter i tio högskolestyrelser I denna bilaga redovisas den enkät om uppdraget som ledamot i en högskolestyrelse som skickade ut till samtliga ledamöter i tio lärosätens styrelser . Enkäten utgör ett av underlagen till den undersökning av styrelser vid universitet och högskolor som redovisas i bilaga 3. I den bilagan redovisas också vilka lärosäten som erhöll enkäten. Enkäten innehåller 25 frågor. Svarsfrekvensen på enkäten är . Bortfallet kan bero på att ledamöterna inte är ålagda att besvara enkäten samt att denna grupp av respondenter i allmänhet har en ganska välfylld agenda. Enkäten har besvarats av 5 styrelseordföranden, 36 allmänföreträdare, 9 rektorer, 22 lärarföreträdare, 15 studentföreträdare och 7 fackliga representanter. Det finns i stort sett inget internt bortfall på de olika frågorna. Frågor med ett visst bortfall framgår av den avslutande tabellen. Vilken typ av introduktionsaktivitet för ledamöter i högskolestyrelser har du deltagit i? Annan (inklusive kommentar) Kommentarer till frågan: Introduktion från tidigare studeranderepresentant. Har tidigare deltagit i introduktion för styrelser i annat sammanhang; är själv verksam inom universitet. Utbildningen som erbjöds sammanföll med ett universitetsstyrelsemöte. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Har ej haft möjlighet de dagar som utbildningen erbjudits. Inbjudan kommer med ganska kort framförhållning, förstås efter att nya ledamöter utsetts, men ändå. Läst igenom allt material som jag fått till mig. En folder som handlar om styrelseuppdrag. Kunde tyvärr inte delta i introduktion. Upplever du att du fått tillräcklig introduktion till ditt uppdrag som ledamot i en högskolestyrelse? Inget svar (i stället kommentar) Kommentarer till frågan: Fått information av mina företrädare och kollegor som varit/är fackliga företrädare i styrelsen. Mer information om budgetprocessen vore önskvärt. Fick ett dokument väldigt sent, långt in i mandatperioden, om vad det innebar att sitta i departementsstyrelse. Har lång erfarenhet från arbete vid myndigheter och regeringskansli. Det hade varit på sin plats med en mer initierad genomgång av institutions/ akademisystemet och hur maktförhållandena i hierarkin ser ut. Har egen erfarenhet eftersom jag varit högskolerektor. Suttit i högskolestyrelse , bl.a. som lärarrepresentant; varit facklig ordförande. Känner till våra skyldigheter, men skulle önska mer information om arbetsformer och liknande i denna typ av styrelse. Önskar delta vid introduktion. Behövde inte eftersom jag redan hade tillräcklig kännedom om styrelsens arbete. Lärosätes information gav bra och värdefull insikt och information. RK:s intro har bara erbjudits en gång, vilket inte är optimalt om man har full kalender. Har arbetat som universitetsdirektör för ett stort universitet och har därmed stor kunskap om högskolesektorns frågor. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Frågat och läst på! Det skulle ändå ha varit intressant att delta i den nationellt arrangerade utbildningen. Som representant från är cykeln för att vara ledamot annorlunda än för den tillsatta styrelsen. Därmed missar man introduktioner som ges till styrelsen när den tillsätts . Som mångårig student och doktorand vid lärosätet är jag mycket väl bekant med verksamheten. Däremot skulle /kunna sätta samman något översiktligt informationsmaterial som nytillsatta studentrepresentanter kunde ta del av för att känna till uppdragets natur bättre på förhand. Har suttit i en myndighetsstyrelse tidigare så jag kände till premisserna. Hade varit bra att veta vad som gäller en högskolestyrelse. Kunde ha varit tydligare. Skulle ha velat ha en betydligt mer grundlig introduktion. Totalt har jag fått en halv dag i gällande allmänna frågor som höll i. Som studentrepresentant och därmed inte van ledamot av vare sig myndighets- eller bolagsstyrelser upplever jag det svårt att ta till sig all kunskap om styrelsens juridiska ansvar på ett tillfredställande vis. Eget ansvar, javisst, men att ta till sig informationen är inte någon som underlättas av mitt lärosäte . Beskriv styrelsens, enligt din mening, viktigaste uppgift. Motivera gärna varför du anser att denna uppgift är viktigast. Nyckel för kategorisering av svaren: Fatta strategiska beslut: att verka för lärosätets bästa, att fatta strategiska beslut, att fatta beslut om vision, att fatta långsiktiga beslut, diskutera framtida utveckling av lärosätet, övergripande mål och inriktning för lärosätet, att stå för strategisk planering, fatta vägvisande beslut, att långsiktigt leda utvecklingen av forskningen och utbildningen vid lärosätet och liknande. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Kontroll och uppföljning: övergripande kontroll av att verksamheten fungerar enligt gällande regelverk och att medlen hanteras ansvarsfullt, ansvara för att verksamheten bedrivs på ett korrekt sätt, granska rektor, följa upp verksamheten, säkerställa god kvalitet i verksamheten, förordningen om intern styrning och kontroll, vara ansvarig för verksamheten gentemot regeringen, att lagar och förordningar följs och liknande svar. Ekonomiska frågor: budget, resursfördelning, ekonomiska beslut, budgetansvar och liknande. Stödja rektor: styrelsens främsta uppgift är att stödja rektor eller rektor och ledningen. Samverkan: ge samhällslegitimitet, ha ansvaret i relation till omvärlden såsom näringsliv och samhälle, att medverka till att högskolan får en bättre integration i och relation till samhället, tredje uppgiften, koppla till lokal industri och liknande. Rekrytera rektor: rekrytering av rektor är lärosätets viktigaste uppgift. Har du erfarenhet från styrelsearbete i andra sammanhang än i högskolan? GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Är uppdraget att sitta i styrelsen för ett lärosäte i stort sett det samma som i andra styrelser där du varit ledamot? Ledamöterna hade möjlighet att lämna kommentarer till frågan. 48 ledamöter har gjort det och kommentarerna rör sig kring olika teman. Uppdragets karaktär/verksamheten Rektor mer makt/ansvar än VD Mindre möjlighet att fatta reella beslut Komplex relation mellan beslutsnivåer Mindre tid och utrymme för strategiarbete Speciell styrning/lagar och regler ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Anser du att preciseringen i högskoleförordningen av viktigare frågor är tillräckligt tydlig i arbetsordningen för din styrelse? Ja, precisering finns men den är inte tillräcklig Nej, precisering saknas Kommentarer till frågan: Eftersom målen är rörliga, får de anpassas successivt beroende på interna och externa förändringar. Fråga och svarsalternativ är ej logiskt överensstämmande. Frågan är om styrelsen skulle ha mer resultatfokus utifrån ett studie- och forskningsperspektiv. För vårt lärosäte åtminstone. Kan tänka mig att det varierar från lärosäte till lärosäte. Har suttit i styrelser för tre olika lärosäten och min syn är att avgränsningen sköts väl av ordförande och rektor. I och med den nya högskoleförordningen ges rektor mycket (kanske alltför) stora friheter att själv bestämma vilka frågor som är viktiga, vilket ger avtryck på universitetsstyrelsens arbete. Någon arbetsordning för universitetsstyrelsen har jag inte sett till. Ja, internt, men nej externt se svar på fråga 5. Kvalitetsarbetet behöver tydliggöras. Lärosätet har en tradition av mycket långtgående delegation vilket faktiskt försvårar för styrelsen att ha rimlig insyn i lärosätets viktiga frågor. Preciseringen kan öka ifråga om strategiskt arbete; vilket inte alltid är synonymt med inriktning. Skulle nog preciseras ytterligare. Styrelseledamöter, framförallt externa, kan för lite om för att fatta detaljerade beslut. Däremot bör kollegiets inflytande öka för att garantera kontinuitet i utveckling. Svår fråga, men det är också viktigt att det inte blir en styrning i förordningen då verksamheten är och ska vara föränderlig. Tycker inte att styrelsen skall hantera organisationsfrågor. Fokus bör istället läggas på att säkra att man har ändamålsenliga processer och att verksamheten styrs på ett sätt så att dessa kan fungera. Organisationen blir för mig en konsekvens av detta. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Varje lärosäte behöver klargöra vilka övergripande frågor som ska behandlas i dess styrelse. Min egen syn är att frågor som långsiktigt binder resurser för lärosätet eller innebär ett tydligt strategiskt val ska avgöras av styrelsen. Varje myndighet är trots allt unik och därför kan preciseringar inte vara för detaljerade. Anser du att styrelsens arbetsordning är ett bra stöd för styrelsen i dess arbete? Inget svar/ingen uppfattning Kommentarer till frågan: Det kan vara svårt att följa beslutsprocesser och diskussion. Underlag och redovisning behövs. är det svårt att veta vad man ska fråga efter eftersom man har djupare kunskap. Det är en fråga som den enskilde styrelseledamoten sällan ställer sig. Det är först nu den finns så det är kanske vanskligt att svara men, det är bättre att det finns än att det saknas. För vagt lämnar stort utrymme för tolkning. I stort sett. Ja, till en del men kunskaperna från de interna ledamöterna med erfarenhet av verksamheten tas inte tillräckligt tillvara. Har efterfrågat en arbetsordning men inte fått se den, dvs. så vitt jag förstår så saknas den. Om man behöver konsultera arbetsordningen, så är det ett tecken på att rutinerna inte fungerar. Som i många andra styrelser blir arbetsordningen lätt bara ett formellt dokument som man ser över. En arbetsordning kan knappast heller förväntas fungera så mycket annorlunda detta vore en orealistisk övertro på kraften i olika formella dokument. Som studeranderepresentant finns det vissa svårigheter med att få den samt att skapa sig en överblick av den. Arbetsordningen för studeranderepresentanterna (och flera representanter från näringslivet) är inte helt tydlig. Vet ej, har inte sett arbetsordningen. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Vilka tre styrelseärenden har ni lagt ned mest tid på ? Svaren på frågan har kategoriserats i 12 grupper enligt nyckel efter tabellen. Strategier, vision och verksamhetsplan Nyckel för kategorisering av svaren: Organisation: autonomireformen eller lärosätets organisation till följd av den nya högskoleförordningen samt sådana svar som innehåller organisationsfrågor. (Svar som avser nya regler, t.ex. antagningsordning eller anställningsordning, ingår ej här.) Budget: fördelning av anslag, fastställande av budget, ekonomiska frågor och liknande. Strategier, vision och verksamhetsplan: långsiktiga planer, verksamhetsplan, utbildnings- och forskningsstrategier, visionsarbete, kommunikationsstrategi, affärsidé, strategiska framtidsfrågor och framtidsplanering, strategi. Kontroll: förordningen om intern styrning och kontroll, internrevisionen, extern revision, riskanalyser, årsredovisning, delårsredovisning och liknande. Uppföljning: frågor om kvalitet eller utvärdering inklusive forskningsutvärdering, ekonomisk uppföljning, verksamhetsuppföljning, budgetuppföljning, rapportering av verksamhet från olika representanter från lärosätet. Grundutbildningsfrågor: lärarutbildningen, läkarutbildningen, grundutbildningsfrågan, examenstillstånd för grundutbildningar, masterutbildning, och genomströmning i grundutbildningen. Annat: samarbete med externa parter, , medierelationer, särskilda satsningar, intern säkerhet, övriga utvecklingsfrågor, studenter och CSN, studentbostäder, stöd till lokalt campus. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Policies och regler: arbetsordning, anställningsordning, antagningsordning, miljöpolicy, jämställdhetspolicy, befordringsstruktur och liknande ligger i den här kategorin. Forskningsfrågor: forskarutbildning, ansökan om nya forskningsområden, forskningsprofilering, principer för fördelning av forskningsmedel, information om forskningsområden och inrättande av stora forskningsmiljöer. (Svar om utvärdering av forskning har dock lagts in under kategorin Uppföljning.) Personalfrågor och rekryteringar: rekryteringsstrategier, anställning av ny rektor, meriteringstid för kvinnor för att bli professorer, professorsprogram, ny tjänstestruktur och liknande. Lokalfrågor: nya campus, nya lokaler, hyreskontrakt, ombyggnationer och liknande. Finns det några ärenden som du skulle vilja att styrelsen ägnade mer tid åt? Respondenterna kunde lämna kommentarer på denna fråga. Kommentarerna har kategoriserats i 11 grupper enligt nyckel efter tabellen. Samverkan med omgivande samhälle ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Nyckel för kategorisering av kommentarer: Strategi, framtidsplaner: framtids- och omvärldsanalyser, framtidsplanering, framtiden, utbildnings- och forskningsstrategier, strategisk styrning, vision och långsiktig strategi. Annat: genus och jämställdhet, konkurrentbevakning, hur styrelsens beslut påverkar medarbetarna, hur man skapar möjligheter för kreativitet, arbetsro och intellektuell stimulans, mer dialog, mer diskussion om direktiv mindre om färdiga beslutsförslag, allt, internationalisering. Budget: frågor om budgetunderlag, budget, ekonomi. Grundutbildning: ledamot vill arbeta mer med grundutbildningsfrågor. Uppföljning: utvärdering, måluppföljning, verksamhetsuppföljning. Samverkan med omgivande samhälle: ledamoten vill arbeta mer med hur lärosätet kan samverka med omgivande samhälle. Lärosätets attraktionskraft strategisk positionering: ledamot vill arbeta mer med den här typen av frågor och hur detta kan göras. Organisation: ledamot vill arbeta mer med den interna organisationen respektive att styrelsen borde ha tagit på sig i den omorganisering som har skett vid lärosätet. Verksamhetsplanering: ledamot vill arbeta mer med verksamhetsplanering. Forskarutbildning: forskarutbildningen. Inget: Ett antal ledamöter kommenterade att de inte behöver mer information eller inte vill arbeta mer med något särskilt. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Vad anser du är de tre viktigaste besluten som styrelsen har fattat ? Svaren på frågan har kategoriserats i 12 grupper enligt samma nyckel som tillämpades för svaren på fråga 8. Strategier, vision och verksamhetsplan Frågorna 1114 besvarades med hjälp av en skala från 1 till 5, där 1 stod för i mycket liten utsträckning och 5 stod för i mycket hög utsträckning. I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa områden? Utbudet av program och kurser på grund- och program och kurser på ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa områden? forskning på lång sikt I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa ring av campusområden, inköp av dyr utrustning GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET I vilken utsträckning menar du att styrelsen borde ha inflytande över de områden som angavs ovan? Utbudet av program och kurser på grund- och lan olika program och kurser på grund- och forskning på lång sikt av dyr utrustning o. dyl. Finns det internrevision vid ditt lärosäte? Frågorna 16 och 17 var följdfrågor till fråga 15 och de besvarades enbart av de 63 respondenter som svarat ja på fråga 15. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Hur betydelsefull anser du att internrevisionen är för styrelsens arbete? Fråga 16 besvarades med hjälp av en skala 15, där 1 stod för inte betydelsefull och 5 stod för mycket betydelsefull. Föranledde internrevisionens arbete beslut om åtgärder under Omfattas ditt lärosäte av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll? GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Anser du att din styrelse har funnit en tillfredställande modell för att hantera kraven i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll? Fråga 19 besvarades enbart av de 53 respondenter som svarat ja på fråga 18. Kommentarer till frågan: Det tog dock . En modell har utarbetats och förändrats för att tillgodose arbetssätt och krav. Ja, så vitt jag kan bedöma efter bara i lärosätes styrelse. Men kunde vara bättre och diskuteras oftare. Riskanalysen som ligger till grund för en del bedömningar kan förbättras. Styrelsen har hittat ett sätt att hantera den. Föranledde årliga revision eller effektivitetsrevision beslut om åtgärder under ? ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Har du i styrelsen framfört önskemål om uppföljning eller utvärdering av följande områden: Lärosätets samverkan med omgivande samhälle Vad skulle du önska att styrelsen fick mer fördjupad information om? Svaren på frågan har kategoriserats i 16 grupper enligt nyckel efter tabellen. Visioner, strategier, planer Budget, ekonomistyrning, resursanvändning Resultat och uppföljning av beslut Utveckling nationellt & internationellt GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Nyckel för kategorisering av svaren: Grundutbildningen generellt: förutsättningarna för genomförandet av en viss utbildning, grundutbildningens utbud, information om ansökningsförfarande om exempelvis examensrätt inom lärarutbildningarna, mer fokus på studenterna, lärarledda lektioner, bredare beskrivning av olika strategier för grundutbildningen. Visioner, strategier, planer: forskningsstrategin, långsiktiga forskningsplaner, översättningen av vision och strategi i verksamhetsplaner, profilering, bredare beskrivning av olika alternativa strategier inom forskning/grundutbildning och liknande.