rfr · GZ0WRFR12 · 2012-05-10 00:00:00 — Ett försök att hantera den komplexa mätfrågan har författarna använt sig av en metod som utvecklats av norska Universitets- och högskolerådet (UHR- metoden) på uppdrag av den norska regeringen.57 Författarna har tillämpat UHR-metoden på det studerade underlaget, och resultatet visar att svenska utbildningsvetenskapliga forskare hävdar sig relativt väl. En analys av modellen ger vid handen att forskningen är internationellt konkurrenskraftig. Internationella granskningar av UVK-projekt har sammanställt58 övergripande resultat från ett par internationella granskningar av UVK-projekt. En granskning gjordes av de ansökningar som beviljades av UVK . Den visade bl.a. att 5 av 182 projektansökningar saknade uppgifter om metodansats som flertalet projektbeskrivningar ansågs otydliga och oprecisa i redovisningen av vald metodprofil. Även redogörelser för begrepp och teoretisk ram ansågs vara diffusa och oprecisa. En annan internationell utvärdering av sammanlagt 28 didaktiska forskningsprojekt inom ämnesområdena svenska, matematik och naturvetenskap pekade på för vaga, ambitiösa eller mångfasetterade forskningsfrågor. Granskarna menade även att det fanns en övervikt av beskrivande arbeten framför analytiska och förklarande och att det begränsade generaliserbarheten i forskningsresultaten. I en tredje utvärdering granskades 14 avslutade eller pågående forskningsprojekt som fokuserade på frågor om värdegrund, demokrati och genus. I utvärderingen konstaterades att forskarna tycktes arbeta med en hög säkerhetsnivå och att forskningsplaner anpassats efter vad forskaren uppfattat som samhällsförväntningar på forskningen. Granskarna fann att några av projekten inte tycktes ha gjort en ordentlig screening av pågående nationell och interna- 57VR:s rapport 10:2010; för en mer utförlig beskrivning se Sivertsen (2007). 58Askling (2008), eca60b4298000492/2008_13.pdf. tionell forskning och att det fanns en övervikt av forskning kring den obligatoriska skolan på bekostnad av andra utbildningsformer. Slutligen framhölls att den forskning som finansieras ser ut att vara av samma slag och att innovativ forskning som kan förmedla ny förståelse, nya insikter, råd och lösningar saknas. Panelen för utvärderingen redovisade dock endast sammanfattande kommentarer och värderingar. Det här gör det svårt att bedöma huruvida nivån allmänt ansågs för låg eller om det endast handlade om ett antal projekt som stack ut som mindre bra. De sistnämnda två granskningarna är gjorda på avgränsade områden och står för sig själva. Sammantaget är det svårt att uttala sig om kvaliteten inom området. Få effektutvärderingar inom pedagogisk forskning , docent i psykologi och socialråd vid , har kritiserat svensk forskning inom pedagogik för att den i alltför liten utsträckning undersöker metoder som främjar elevers inlärning och utveckling. I stället efterlyser han forskning som baseras på effektutvärdering och som ger lärarna vägledning för hur de ska arbeta. och hans projektgrupp har granskat avhandlingar inom sju olika discipliner (omvårdnad, folkhälsovetenskap, psykologi, sociologi, socialt arbete, pedagogik och kriminologi) för att titta på vilka som innehåller utvärderingar av metoder.59 Ett syfte med studien var att ta reda på hur stor andel av forskarna som arbetade med effektutvärderingar i kontrollerad form, vilket enligt är det enda sättet på vilket det går att visa vilka insatser som ger effekt. Här rankades pedagogik lägst bland de sju disciplinerna. Enligt kartläggningen hade av avhandlingarna på området som syfte att granska effekterna av pedagogiska arbetssätt och av de var det endast en tredjedel av forskarna som hade gjort det på ett sådant sätt att de kunde uttala sig om effekter. är även kritisk till att av alla avhandlingar inom pedagogik är skrivna på svenska, vilket gör att de inte kunnat granskas av kolleger internationellt. Docenter och professorer i pedagogik hade i snitt endast fått in två artiklar i internationella vetenskapliga tidskrifter under en tioårsperiod och två av tre på området hade inte citerats internationellt på tio Denna promemoria har tagits fram som ett underlag för utbildningsutskottets ställningstagande om fortsatta fördjupade studier. beslutade utbildningsutskottet att låta genomföra en fördjupad studie på temat hur kommer forskningsresultat till nytta i klassrummet. Syftet med studien är att 59http:///Lists/Artikelkatalog/Attachments/17970/2010-3-24.pdf. 60http:///Lists/Artikelkatalog/Attachments/18137/2010-10-6.pdf. 61http:///artiklar/det-svenska-forskningsfiaskot. få ökad kunskap om hur forskningsresultat kan införas och komma till användning i skolan. Studien ska kunna användas för utbildningspolitiska policybeslut. Med bättre förståelse för hur ett framgångsrikt införande kan komma till stånd ökar förutsättningarna för välgrundade politiska beslut. Inventering av svensk utbildningsvetenskaplig forskning 20052010. Policyrelevanta kunskapsöversikter inom utbildningsområdet. SOU 2009:94 Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses, Forskningskommunikation och publiceringsmönster inom utbildningsvetenskap. En studie av svensk utbildningsvetenskaplig forskning vid tre lärosäten (VR rapport 10:2010), Utbildningsvetenskap och utbildningsvetenskapliga kommittén (VR rapport 2:2011) lägesbedömning 2010 (rapport 349:2010) webb, Forskning för skolan, Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009). har i en omfattande kunskapsöversikt kartlagt orsakerna till de försämrade skolresultaten i svensk grundskola, Fwww4.skolverket.se%3A8080%2Fwtpub%2Fws%2Fskolbok%2Fwpubext %2Ftrycksak%2FBlob%2Fpdf2260.pdf%3Fk%3D2260 Reviews of Evaluation and Assessment in Education . (Feb 2011), Skolporten, information om alla doktorsavhandlingar som är relevanta för skolans lärare och ledare. Skolporten bevakar även vetenskapliga artiklar och tidskrifter som finns i digitalt format och länkar vidare till originalartikeln. , t.ex. Magasin 360 , och Pedagogiska magasinet, Vad påverkar resultaten i svensk grundskola?, sex korta filmer med föredrag av forskare, , via-regionala-utvecklingscentra-1.135762 2011/12:RFR12 REFERENSER , M m.fl. (2007) International Evaluation in Educational Sciences Democratic Values, Gender and Citizenship. (VR:S rapport 2007:4). , (2011) Utbildningsvetenskap och tillbakablickar och framtidsvyer som underlag för kommande utvärdering , B (2008) Värdering av kvalitet i forskningsprojekt, SOU 2008:109 En ny lärarutbildning SOU 2005:31 Finansiering av utbildningsvetenskap en överblick Proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning Sivertsen (2007) Bibliometri for svensk utdanningsvitenskap. DCU (2007) Concept note, te/Clearinghouse_concept_noteversion_1.2_290707_UK_290707.pdf (2008) Evidensbaserat skolarbete och demokrati (2011) Plan for etablering av Kunnskapssenter for utdanning (2008) social work på svenska att sammanställa systematiska kunskapsöversikter Kunnskapsdepartementet (2009) Utredning av behov for kunnskapssenter for utdanning Kunnskapssenter for utdanning webbplats: m.fl. (2005) The politics of evidence and methodology: lessons from the EPPI-Centre. Evidence & Policy Vol. 1 2005, 5-31 Oppdragsbrev (2011), Oppdragsbrev til forskningsråd om Kunnskapssenter for utdanning SKL (2011) Forskning ger bättre resultat i skolan Det svenska forskningsfiaskot, Exempel på hur skolforskning kan kategoriseras () -Bedömning/Betyg -Gruppstorlek/Personaltäthet -Lärande, lärandeprocesser och kognitiva processer -Lärare och lärares roll och funktion, yrkeskunnande och kompetens -Läs- och skrivsvårigheter -Didaktik, konkret undervisning (metod, stoff, materiel, undervisningsstrategi och liknande) -Demokratiundervisning/Värdegrund -Hemstöd/Föräldrar -Rektor/Skolledning -Samspelet mellan barns lärande och fysisk miljö -Hälsa, relationen utbildning/hälsa. Anknyter till Social miljö -IT/IKT Inklusive tekniska hjälpmedel (internet, e-learning, multimedier, webbaserad undervisning) -Jämställdhet//Kön -Mångkultur/Utländsk bakgrund. -Hur skola och undervisning organiseras, reformer, mer omfattande förändringar av skolor och policy -Segregation, både etnisk och social segregation -Social miljö, socioekonomi, social status, social bakgrund, hemförhållanden -Specialpedagogik/Specialundervisning, hur skola och lärare kan hantera elever med särskilda behov -Studieavbrott/Avhopp, elever som inte fullföljer sin utbildning -Svårigheter (emotionella & beteende), elever med svårigheter som bråkighet, nedstämdhet o.d. -Förskolans (och familjedaghemmens) betydelse för barnens framtida skolgång, ålder vid skolstart Breddad rekrytering till högskolan Etniskt underrepresenterade grupper börjar på högskolan i större utsträckning än tidigare, men det finns fortfarande en viss underrepresentation. Socialt finns det fortfarande en snedrekrytering. Föräldrarnas utbildningsnivå är fortfarande en viktig förklaring till vilka grupper som studerar på högskolan. Det är fortfarande ojämn rekrytering till olika slags utbildningar. Lärosätena har vidtagit åtgärder i syfte att bredda rekryteringen, men det är svårt att säga vilka effekter åtgärderna har haft. Målet är att öka rekryteringen av socialt och etniskt underrepresenterade grupper anges i högskolelagen att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper vid högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4). I denna promemoria, som bygger på uppgifter tillgängliga , avgränsas breddad rekrytering till att avse socialt och etniskt underrepresenterade grupper. Dessa grupper kan definieras på olika sätt, och i en fördjupande studie kan det finnas skäl att noggrannare dela upp dessa grupper (t.ex. genom att skilja mellan dem som är födda i med två utrikes födda föräldrar respektive dem som är utrikes födda). Här finns det dock inte utrymme för någon utförlig problematisering i den delen. Könsaspekten ingår således inte i begreppet breddad rekrytering, men inte minst eftersom det råder en stor könsskillnad mellan olika utbildningar är den aspekten relevant (jfr Delegationen för jämställdhet i högskolan: Svart på vitt om jämställdhet SOU 2011:1). I bilaga 2 redovisas lärosätenas uppdrag rörande breddad rekrytering samt överväganden från riksdag, regering och EU. Rekryteringen har breddats över tid Andelen av befolkningen som påbörjat svensk högskoleutbildning visas i följande tabell, fördelat på samtliga och på dem som har utländsk bakgrund (födda i med två utrikes födda föräldrar samt utrikes födda; inresande studenter som inte är folkbokförda i ingår inte i gruppen): BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN 2011/12:RFR12 % av dem med utländsk bakgrund Källa: Utbildningsstatistisk årsbok 2011 s. 318, tabell 14.15. Av tabellen framgår att hade av befolkningen påbörjat högskoleutbildning . Bland dem med utländsk bakgrund hade påbörjat sådan utbildning. En sammanfattning av resultatet kan vara att tydliga steg har tagits mot målet att fler ska påbörja högskolestudier. Bland kvinnor har börjat och bland män . Också när det gäller dem med utländsk bakgrund har således andelen som har börjat på högskolan ökat. Personer med utländsk bakgrund är dock fortfarande underrepresenterade. (Statistiska meddelanden UF 19 .) hade påbörjat högskolestudier . Bland dem med svensk bakgrund var siffran och bland dem med utländsk bakgrund . (Statistiska meddelanden UF 19 , s. När det gäller etableringen på arbetsmarknaden försvårar utländsk bakgrund etableringen inom vissa områden, främst juridik och samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap. Däremot har områdena undervisning, medicin/odontologi samt vård och omsorg en omvänd skillnad eller ingen skillnad alls i vissa grupper. (Uppgifterna avser examensårgången /07, HSV Etableringen på arbetsmarknaden examinerade /07. Rapport 2010:19 R.) Kön och ursprungsland har betydelse En majoritet () av nybörjarna med utländsk bakgrund enligt definitionen ovan /10 var kvinnor. Här liknar mönstret alltså det som finns bland nybörjare med svensk bakgrund. Hur vanligt det är att påbörja högskolestudier varierar också beroende på ursprungsland. En jämförelse mellan de tio största ursprungsländerna i befolkningen med utländsk bakgrund visar att det var vanligast att påbörja högre utbildning bland utrikes födda personer från och . I årskullen födda hade av gruppen med iranskt och polskt ursprung börjat läsa vid högskolan . Det kan jämföras av årskullen med somalisk bakgrund och av dem med bakgrund i före detta . Andelen nybörjare med utländsk bakgrund varierar också mellan olika ämnesområden. Den största andelen nybörjare med utländsk bakgrund finns inom det naturvetenskapliga området. När det gäller utbildningarna till apote- 2011/12:RFR12 BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN kare, receptarie och biomedicinsk analytiker hade omkring hälften av nybörjarna /09 utländsk bakgrund. Allra lägst andel studenter med utländsk bakgrund fanns det inom området lant- och skogsbruk samt de konstnärliga högskolorna. (s. 18, HSV 2009:18 R, s. Föräldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse expanderade utbildningsvolymen kraftigt, vilket också innebar en utveckling mot breddad rekrytering. Antalet högskolenybörjare under ökade från samtliga socioekonomiska grupper /922001/02, med undantag för studerande från högre tjänstemannahem. Antalsmässigt var ökningen störst för ungdomar från arbetarhem. Dessa förändringar påverkade den sociala sammansättningen i högskolan. Andelen som kommer från högre tjänstemannahem minskade, från till . ökade andelen från arbetarhem från . Uppgifter om social bakgrund, dvs. föräldrarnas yrke, är klassificerade enligt socioekonomisk indelning (SEI). Den högsta av föräldrarnas SEI- kod beskriver den sociala bakgrunden. (Utbildningsstatistisk årsbok 2005, s. ökade andelen nybörjare från arbetarhem med ytterligare ett par procentenheter medan andelen från högre tjänstemannahem låg kvar på ungefär samma nivå. Även när det gäller föräldrarnas utbildningsnivå skedde en viss utveckling mot breddad rekrytering . Mellan läsåren 2000/01 och 2007/08 ökade visserligen andelen högskolenybörjare med högutbildade föräldrar från , men befolkningens utbildningsnivå ökade ännu mer . (HSV 2009:18 R.) /10 hade cirka en tredjedel av högskolenybörjarna under högutbildade föräldrar (minst en av föräldrarna hade som lägst avslutat en treårig eftergymnasial utbildning). I befolkningen i åldrarna var motsvarande andel . Skillnaden i påbörjad högskoleutbildning ökar med föräldrarnas utbildningsnivå, från om föräldrarna hade enbart en förgymnasial utbildning till om de i stället hade en forskarutbildning. Jämfört med årskullar födda har andelen med påbörjade högskolestudier ökat för alla grupper, medan skillnaderna mellan grupperna har varit tämligen stabil. Vid samma utbildningsnivå för föräldrarna är det en högre andel kvinnor än män som börjar studera i högskolan. Föräldrarnas utbildningsnivå påverkar också valet av gymnasieskoleutbildning. Med föräldrarnas utbildningsnivå avses den förälder som har den högsta avklarade utbildningen. (Statistiska meddelanden UF 20 .) BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN 2011/12:RFR12 Föräldrarnas utbildningsnivå påverkar även studiernas inriktning Det finns stora skillnader mellan olika högskoleutbildningar i fördelningen efter föräldrarnas utbildningsnivå. Andelen nybörjare med högutbildade föräldrar är högst på utbildningar som kräver höga betyg för att antas. Om rekryteringen till högskolan skulle motsvara fördelningen i befolkningen i åldern skulle ha högutbildade föräldrar. På större program mot yrkesexamen /10 fanns högst andel högutbildade föräldrar, , på utbildningarna till läkare och arkitekt. Även på utbildningarna till tandläkare och psykolog var andelen med högutbildade föräldrar stor, . På andra högskoleutbildningar var fördelningen efter föräldrarnas utbildningsnivå mer likartad med den i befolkningen. Bland nybörjarna på utbildningarna till lärare, tandhygienist och arbetsterapeut hade högutbildade föräldrar. Bland nybörjare på olika generella program /10 var andelen med högutbildade föräldrar högst på masterprogrammen, . Andelen minskar sedan med utbildningens längd till för magister- och kandidatprogrammen till på högskoleexamensprogrammen. (Statistiska meddelanden UF 20 .) Större andel högutbildade föräldrar bland doktorandnybörjare Överrepresentation av högskolenybörjare med högutbildade föräldrar förstärks i övergången till forskarutbildningen. Bland nybörjarna i forskarutbildningen under /09 hade högutbildade föräldrar, varav hade forskarutbildade föräldrar. (Statistiska meddelanden UF s. 2, 2021.) Föräldrars utbildningsnivå har olika stor betydelse för personer med svensk och utländsk bakgrund Såväl för personer med svensk bakgrund som för personer med utländsk bakgrund har föräldrars utbildningsnivå stor betydelse för påbörjade högskolestudier, för både män och kvinnor. Ju längre utbildning föräldrarna har, desto fler inom varje grupp går vidare till högskolestudier. När kön, svensk respektive utländsk bakgrund kombineras med föräldrarnas olika utbildningsnivå märks vissa skillnader mellan grupper. När föräldrarna har en kortare utbildning (förgymnasial eller kortare gymnasium) är det personer med utländsk bakgrund som oftare påbörjar högskolestudier än personer med svensk bakgrund. Om föräldrarna har en längre utbildning (eftergymnasial utbildning ) är personer med svensk bakgrund mer benägna att påbörja högskolestudier än de med utländsk bakgrund. I vad vi kan kalla mellangruppen (föräldrar med längre gymnasiala eller kortare eftergymnasiala utbildningar) är det ingen skillnad i påbörjade högskolestudier mellan personer med svensk och utländsk bakgrund. Uppgifterna gäller årskullen födda med påbörjade högskolestudier . 2011/12:RFR12 BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN Högskolornas åtgärder har troligen bidragit till breddad rekrytering, men det är svårt att avgöra effekterna har högskolorna i uppdrag från regeringen att upprätta handlingsplaner för att aktivt främja och bredda rekryteringen, med mätbara mål för arbetet. Uppgiften har getts i regleringsbreven och avsett 20032005, 2006 2008 och 20092012. Resultatet av arbetet med de aktuella handlingsplanerna ska redovisas i samband med årsredovisningen . Skrivningarna om breddad rekrytering återkommer dock inte i regleringsbrevet . har utvärderat lärosätenas arbete med breddad rekrytering vid olika tillfällen. Den första utvärderingen gjordes 1999/2000, dvs. innan högskolelagen ställde krav på högskolorna att aktivt främja och bredda rekryteringen. I rapporten konstaterades det att det inte fanns något särskilt regelsystem för arbetet med social och etnisk mångfald och att de flesta universitet och högskolor inte arbetade aktivt med frågan. Ett fåtal lärosäten hade dock gjort utredningar, utarbetat målsättningar och börjat etablera regelverk. De insatser som gjordes var av en både långsiktig och kortsiktig karaktär och inbegrep bl.a. läxhjälp till barn i invandrartäta områden, riktade informationsinsatser till områden med låg övergång till högskolan, stödåtgärder till studenter samt satsningar på flexibla utbildningar. (Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, 2000:8 R.) I en uppföljning 2003 konstaterade att lärosätenas arbete med breddad rekrytering hade tagit ordentlig fart sedan den förra utvärderingen, vilket kunde förklaras med att frågan hade uppmärksammats politiskt, med ekonomiska satsningar och en ändring i högskolelagen. Nästan alla universitet och högskolor hade upprättat handlingsplaner för mångfald eller breddad rekrytering, och allt fler hade också tagit fram statistik och inlett samverkansprojekt med utbildningsaktörer utanför högskolan. Ett stort antal nya projekt för breddad rekrytering hade inletts, många med hjälp av medel från Rekryteringsdelegationen. konstaterade dock att många av projekten var av en kortsiktig och tillfällig karaktär. (2003:31 R.) Av en utvärdering framgick det att de flesta lärosäten hade arbetat aktivt för att främja och bredda rekryteringen. och högskolor hade också som mål att arbeta långsiktigt med uppgiften. Det var däremot få lärosäten som kunde visa att deras arbete faktiskt hade lett till en breddad rekrytering. Enligt var det dock viktigt att inte tolka det som att högskolornas arbete inte har någon effekt. Arbetet med breddad rekrytering är långsiktigt, och effekterna kan dröja . Hur väl man lyck- BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN 2011/12:RFR12 as är också starkt beroende av omvärlden. (Utvärdering av arbetet med breddad rekrytering till universitet och högskolor, 2007:43 R.) Den senaste genomgången av högskolornas redovisningar av arbetet med breddad rekrytering är av lärosätenas arbete med breddad rekrytering 20062008 (Rapport 2009:18 R). Den rapporten visar att många lärosäten beskriver en gedigen verksamhet men att högskolorna återrapporterar på mycket olika sätt och att beskrivningarna fokuserar på olika typer av verksamheter. Flera lärosäten har också lämnat mycket begränsade återrapporteringar av sitt arbete med breddad rekrytering. Detta har till viss del sin grund i att uppdraget till lärosätena, som är formulerat som att främja och bredda rekryteringen, kan leda till en sammanblandning av olika typer av mål. Målen kopplas av ett tjugotal lärosäten till en ökning av andelen studenter med icke-akademisk bakgrund respektive utländsk bakgrund. Det förekommer dock andra typer av mål. Ett tiotal lärosäten har huvudsakligen mål som handlar om att främja snarare än att bredda rekryteringen. Vanliga mål i det sammanhanget är t.ex. att öka intresset för utbildningar inom teknik och naturvetenskap eller att öka övergången till högskolan bland gymnasieelever i närregionen. Ytterligare några lärosäten har som mål att öka mångfalden bland sina studenter, men fokuserar på andra grupper än dem som traditionellt avses. Det kan i stället handla om att utjämna könsbalansen eller förbättra förutsättningarna för funktionshindrade studenter. I uppdraget till lärosätena saknas en specificering av vilka aspekter av arbetet med breddad rekrytering man ska arbeta med, vilket har lett till att också lärosätenas verksamhet och beskrivningen av denna verksamhet utgår från olika definitioner. Detta behöver inte i sig vara problematiskt snedrekryteringen kan vara av olika karaktär på olika lärosäten, varför också definitionen kan behöva vara flexibel. Men det gör också att det egentligen bara är lärosätena själva som kan avgöra om deras strategier, mål och åtgärder är relevanta. De viktigaste resultaten från uppföljningen kan sammanfattas i följande punkter. Nästan hälften av lärosätena saknar mätbara eller ens uppföljningsbara mål för breddad rekrytering i sina handlingsplaner, och har därmed inte fullgjort sitt uppdrag. I många återrapporteringar framgår det inte tydligt hur väl målen i handlingsplanerna har uppnåtts. De flesta lärosäten har strategier som fokuserar på att främja den kvantitativa rekryteringen, men detta innebär inte nödvändigtvis att man gynnar en breddad rekrytering. Några lärosäten har strategier för att utjämna könsskillnader eller förbättra förutsättningarna för funktionshindrade i stället för att försöka minska den sociala eller etniska snedrekryteringen. Endast ett fåtal lärosäten beskriver vilka åtgärder som har vidtagits vid utbildningar med stor snedrekrytering. 2011/12:RFR12 BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN De flesta lärosäten uppger att de har samverkat med gymnasieskolor på något sätt. Av dem har ett tiotal haft fördjupade samarbeten med ett urval av gymnasieskolor. En majoritet av lärosätena redovisar att de har förbättrat informationen eller vägledningen om olika utbildningar samt om arbetsmarknaden för olika utbildningar vid lärosätet.