rir · H0B51 · 2012-02-14 00:00:00 — Ytterst syftar rekommendationerna till att åstadkomma bra beslutsunderlag för att långsiktigt uppnå klimatmålet till rimliga kostnader. Bra beslutsunderlag behövs även för att bedöma om klimatrelaterade skatter i kombination med andra styrmedel uppfyller principen om att förorenaren ska betala samt för att bedöma risken för koldioxidläckage. Regeringen bör samlat rapportera hur stora förorenarnas kostnader för klimatrelaterade skatter och utsläppsrätter är i förhållande till utsläppens storlek. Rapporteringen bör omfatta näringslivet och hushållen, olika hushållstyper, olika branscher inom näringslivet samt den handlande och den icke handlande sektorn. En sådan rapportering är viktig för att kunna bestämma ändamålsenlig sammansättning och omfattning av olika svenska styrmedel så att klimatmålet kan nås till rimliga kostnader. Den är också viktig för att till exempel bedöma om kompensationskrav från olika grupper är välgrundade och om det finns risk för koldioxidläckage. Därutöver behövs underlag för förhandlingar om utformningen av EU:s handelssystem för kommande handelsperioder. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Regeringen bör säkerställa att myndigheterna lämnar underlag till regeringen som möjliggör en sådan rapportering. Regeringen bör peka ut ett tydligt ansvar för samordning av kontinuerlig datainsamling, analyser och samlad rapportering av kostnader för och effekter av de klimatrelaterade skatterna, handelssystemet för utsläppsrätter och samspelet mellan dessa styrmedel i förhållande till utvecklingen av utsläppen. Detta behövs eftersom de analyser som görs är fragmentariska och inte ger den övergripande bild som skulle behövas för att fatta välgrundade beslut så att klimatåtgärderna kan bli mer effektiva. Samordningsansvaret bör pekas ut så att arbetet med att precisera och bygga upp nödvändigt statistiskt underlag och relevanta analysverktyg säkerställs till den fördjupade rapporteringen i Kontrollstation . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/Add.1. och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275, 25.10.2003, s. 3246. Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet), EUT L 140, , s. 1662. och rådets direktiv /29/EG av om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser, EUT L 140, , s. 6387. och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv /32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv /12/EEG, EUT L 140, . Kommissionens beslut av om fastställande, enligt och rådets direktiv /87/EG, av en förteckning över sektorer och delsektorer som anses löpa avsevärd risk för koldioxidläckage, EUT L/10, . Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Förordning (2005:626) om klimatrapportering. Förordning (2007:759) med instruktion för . Förordning (2009:1476) med instruktion för . Inkomstskattelag (1999:1229). Mervärdesskattelag (1994:200). Lag (1994:1776) om skatt på energi. SÖ 1993:13 ramkonvention om klimatförändring, 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2004/05:33 Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter. 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. 2007/08:100 ekonomiska vårproposition. 2008/09:100 ekonomiska vårproposition. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. 2009/10:1 Budgetpropositionen , volym 1. 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen . 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete. 2010/11:1 Budgetpropositionen . 2010/11:100 ekonomiska vårproposition. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2011/12:1 Budgetpropositionen . Skrivelse 2009/10:195 Redovisning av skatteutgifter . Skrivelse 2010/11:108 Redovisning av skatteutgifter . 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken, rskr. 1998/99:183. 2005/06:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, rskr. 2005/06:34. 2005/06:BoU9 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande, rskr. 2005/06:365. 2004/05:SkU16 Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter (prop. 2004/05:33), rskr. 2004/05:133. 2007/08:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken, rskr. 2007/08:259260. 2008/09:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, rskr. 2008/09:103. 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m., rskr. 2008/09:300. 2008/09: NU25 Riktlinjer för energipolitiken, rskr. 2008/09:301. 2009/10:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, rskr. 2009/10:129. 2009/10:SkU21 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen , rskr. 2009/10:122. 2009/10:MJU25 Svenska miljömål, rskr. 2009/10:377. 2010/11:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomster. 2010/11:SkU1y Skattefrågor i budgetpropositionen . 2010/11:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, rskr. 2010/11:119. 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, rskr. 2011/12:99. SOU 2003:2, bilaga 11, Fördelningseffekter av miljöpolitik. SOU 2003:38 Svåra skatter! SOU 2003:60 Handla för bättre klimat. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Ds 2009:24 Effektivare skatter på klimat- och energiområdet. (2011) Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Ahola, , , och , i Ekonomisk debatt 2009:2, Är bensinskatten regressiv? , , (2009), The tax systems options and tasks within environmental policy, . , , Miljörätt, 2:a upplagan. , Prisutvecklingen på el och utsläppsrätter samt de internationella bränslemarknaderna. , Styrmedel i klimatpolitiken. Delrapport 2 i och underlag till Kontrollstation 2008. 2011:09, Det svenska klimatmålet 2020 bidrag från internationella insatser. Europeiska kommissionen, Directorate General and Customs Union, 01 2011, Taxation trends in for the EU Member States, and . Europeiska kommissionen, Directorate General and Customs Union, Indirect Taxation and Tax administration, Environment and other indirect taxes, ref 1033 2011, Excise Duty Tables, Part II Energy products and Electricity. Europeiska kommissionen, KOM(2005) 35 slutlig, , Meddelande från kommissionen till Rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och , Seger i kampen mot den globala klimatförändringen. Europeiska kommissionen, KOM(2011) 168 slutlig, Meddelande från kommissionen till , rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Smartare energibeskattning för EU: förslag på ändring av energiskattedirektivet. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Europeiska kommissionen, KOM(2011) 169 slutlig, , Förslag till Rådets direktiv om ändring av direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Europeiska kommissionen, DG Climate Action, Verified Emissions for 2008-2009-2010 and allocations 2008-2009-2010 (). Europeiska kommissionen, , Public consultations, The future Commission aid in the context of the amended Scheme. Uppgifterna har hämtats från kommissionens webbplats . Europeiska kommissionen, DG Climate Action (2011), 2nd trading period (20082012). Uppgifterna har hämtats från kommissionens webbplats . Europeiska kommissionen, , databaser, , senast uppdaterad . , procedure file CNS/2011/0092, Taxation of energy products and electricity: Restructuring the Community framework (amend. Directive 2003/96/EC). Uppgifterna har hämtats från . , protokoll från rådets 1939:e möte, . (20062011) Beräkningskonventioner för åren 20072012. , rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2010:4, Målet för energieffektivisering fördyrar klimatpolitiken. , intern promemoria . , regleringsbrev för avseende , . (2008) specialstudie nr 18, En samhällsekonomisk granskning av klimatberedningens handlingsplan för svensk klimatpolitik. (2011) specialstudie nr 25, Klimatpolitikens utmaningar . , pressmeddelande , Miljöminister startar arbetet för ett utan klimatutsläpp . (2004) rapport 5396, Nya kunskaper om klimatproblemet Delrapport 4 i och underlag till Kontrollstation 2004. (2010) rapport 6384, Konsekvenser av att EU skärper sitt klimatmål från . En genomgång av Europeiska kommissionens konsekvensanalys med en kompletterande analys avseende effekter för . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? , National Inventory Report 2011, . (2011) rapport 6420, Miljömålen på ny grund. PM , Utsläpp inom handelssystemet . , Utsläpp av växthusgaser i 19902010, . , Data om tilldelade utsläppsrätter och utsläpp av koldioxid för den handlande sektorn, . Nordic Energy Perspectives (2010), Towards a . , intern promemoria , Konsekvenser för industri vid förändrad energi- och koldioxidskatt. (), Environment Directorate, , Environmentally Related Taxes and in Practice, 11 2008, COM/ENV/EPOC/CTPA/ CFA(2007)31/FINAL. (), Environment Directorate, , Joint Meetings of Tax and Environment Experts, Interactions between emission trading systems and other overlapping policy instruments, 8 2011, COM/ENV/EPOC/CTPA/CFA(2011)4/FINAL. Regeringens beslut , M2011/2426/KI. , faktapromemoria 2010/11:FPM113, Översyn av energiskattedirektivet. , rapport 2008:11, Acceptabla fördelningseffekter av höjd drivmedelsskatt? , statistikdatabasen, ekonomi (HEK), inkomstfördelningsundersökningar för åren 19912009. , miljöräkenskaper, data och analyssidor, , miljöräkenskaper, rapport 2010:2, Miljörelaterade skatter, subventioner och utsläppsrätter. , MIS 2007:2, SNI 2007, Standard för svensk näringsgrensindelning 2007. , MIS 2003:2. SNI 2002, Standard för svensk näringsgrensindelning 2002. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Statskontoret 2009:3, Miljöekonomiskt arbete vid , och . , (2003), for Environmental and . , (2007) Gasoline Taxes a useful instrument for climate policy Energy Policy, Vol. 35, utgåva 6. (2010) SKV 152 utgåva 13, Skatter i Skattestatistisk årsbok 2010. (2010) Ändrade skattesatser på bränslen och på el fr.o.m. . , Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet vid taxering. (2011) Historiska skattesatser. EU:s system för handel med utsläppsrätter och Tilldelning 20082012. Uppgifterna hämtades från . Uppgifterna hämtades från och . Årsgenomsnitt (ackumulerat) på valutakurser. Uppgifterna hämtades från . Statistik och trender. Uppgifterna hämtades från . Svenska utsläpp av växthusgaser. Uppgifterna hämtades från . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Resultat från COP 17 i . Uppgifterna hämtades från regeringens webbplats . EU ETS emissions increased in 2010 but remain well below pre-crisis level. Europeiska kommissionen, DG Climate Action, News 17 2011. Uppgifterna hämtades från kommissionens webbplats . Preliminär tilldelning till stationära anläggningar. Uppgifterna hämtades från . E-post från Carbon och . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 1 Klimat- och energipolitiska mål om klimatförändringar, även kallad klimatkonventionen, utgör ramverket för den internationella klimatpolitiken. Den syftar ytterst till att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förebygger farlig mänsklig störning av klimatsystemet. Vid mötet i erkände klimatkonventionens parter att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå.184 Vid mötet i enades parterna om att etablera en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet för perioden 20132017 alternativt 20132020. Det slutliga fastställandet av hur parternas åtaganden ska se ut skjuts dock fram till nästa partsmöte i . Först därefter kan ändringarna i protokollet ratificeras.185 antogs 1994 på EG:s vägnar genom beslut av rådet. För att uppnå klimatkonventionens mål om stabilisering av växthusgaser har rådet antagit följande övergripande mål för den europeiska klimatpolitiken: Den globala medeltemperaturen ska inte tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå. Det övergripande målet har bekräftats av rådet. angav och rådet att bör de globala växthusgasutsläppen ha minskats med jämfört med nivåer.186 184Sverige antog klimatkonventionen 1993, se SÖ 1993:13. Erkännandet av tvågradersmålet gjordes i United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in Cancùn from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/Add.1. 186På grundval av den andra bedömningsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPPC) konstaterade 1996 att det anser att den genomsnittliga temperaturen globalt inte skall vara mer än över den förindustriella nivån, se protokoll från rådets 1939:e möte, . Jämför kommissionens meddelande KOM (2005) 35 slutlig s. 3. Vid rådets möte gjordes ett fast åtagande att minska EG:s sammanlagda växthusgasutsläpp med jämfört med nivåerna 1990, och under förutsättning att andra industriländer åtar sig att minska sina utsläpp i liknande omfattning och att ekonomiskt mer framskridna utvecklingsländer bidrar på ett sätt som står i proportion till deras ansvar och respektive möjligheter. bör de globala växthusgasutsläppen ha minskats med jämfört med nivåer. Se preambel 2 och 3 till och rådets direktiv /29/EG av om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser. Regeringen anger i proposition 2008/09:162 s. 23 att EU:s tvågradersmål har upprepats i slutsatser från såväl miljörådet som som utgångspunkt för EU:s långsiktiga klimatstrategi. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? EU:s klimatmål är att minska utsläppen med minst 20 procent.187 För transportsektorn gäller ett mål om förnybar energi till år 2020.188 Energipolitiken inom EU vilar på pelarna ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet.189 EU:s övergripande energipolitiska mål är att ska andelen förnybar energi i den slutliga energiförbrukningen öka till och energieffektiviteten öka med 20 procent.190 Målet om andelen energi från förnybara källor har ytterligare preciserats genom en särskild bördefördelning för EU:s olika medlemsstater. För innebär bördefördelningen att andelen förnybar energi i den slutliga energiförbrukningen ska vara år 2020.191 För biodrivmedelsanvändning är målet att av varje medlemsstats användning av bensin och diesel inom transportsektorn ska utgöras av biodrivmedel , vilka ska införas på ett kostnadseffektivt sätt.192 Begränsad klimatpåverkan är ett av beslutade 16 nationella miljökvalitetsmål.193 Målet har ett delmål och ett etappmål. Delmålet gäller för perioden 20082012 och innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser i genomsnitt ska vara lägre än utsläppen . 2008/09:162 s. 56. 188Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet). 2008/09:163 s. 10. 190Målet antogs vid rådets möte , se prop. 2008/09:163 s. 18. 191Artikel 3 och bilaga 1 A och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. 192Målet antogs vid rådets möte . Se preambel 9 och rådets direktiv /28/EG av . 193Begränsad klimatpåverkan har ett temperaturmål som innebär att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till jämfört med den förindustriella nivån. Dessutom finns ett koncentrationsmål som innebär att klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Möjligheten att uppfylla miljökvalitetsmålet är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183; prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:30. Den senaste formuleringen av innebörden finns i prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT beslutade att delmålet skulle ligga fast och att ett etappmål skulle införas. Etappmålet innebär att utsläppen från den icke handlande sektorn ska vara lägre än utsläppen . Därigenom ska enligt beslut utsläppen av växthusgaser vara lägre i förhållande till nivå. Av den minskningen sker en tredjedel genom investeringar i andra länder eller genom så kallade flexibla mekanismer, som exempelvis CDM (mekanismer för ren utveckling).194 Den handlande sektorn är rörlig eftersom en del anläggningar tillkommer och en del anläggningar utgår ur handelssystemet. Dessutom kommer handelssystemet att utvidgas till fler sektorer och växthusgaser. Eftersom den handlande sektorn är rörlig påverkas också etappmålet för den icke handlande sektorn. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har anknytning till energiområdet. Enligt målet bör den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minska jämfört med . ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt.195 beslutade också om energipolitiska mål . Målen innebär att: andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara energianvändningen ska vara effektivare . I samband med klimat- och energipropositionerna presenterade regeringen följande vision: har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären.196 Regeringen upprepar visionen i exempelvis vårpropositionen 2011.197 2008/09:163, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:30. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365. 2008/09:163 s. 12. 2010/11:100 s. 58. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 2 Skattesatser år 2009-2015 Sammanfattning av främst beslut om ändrade skattesatser för energikoldioxid och fordon åren 20102015:198 Den generella koldioxidskattenivån uppgår till per kilo koldioxid år 2010.199 Koldioxid- och energiskatt på drivmedel: Bensin: Skattesatserna förändras utifrån konsumentprisindex. Diesel: Stegvis höjning av energiskatten utöver indexuppräkning, från per liter , med och ytterligare 2013. Koldioxidskatten är oförändrad, motsvarande per liter. Transportbranschen kompenseras fullt ut för den första höjningen av energiskatten genom en omläggning av fordonsskatten för tunga fordon. Naturgas och gasol: Höjning av koldioxidskatten (energiskatten fortsatt ) för naturgas från per kilo till per kilo koldioxid.200 Biodrivmedel (etanol, biogas etcetera) är fortsatt skattebefriade. För andra biodrivmedel än biogas ges skattelättnader genom dispensbeslut av regeringen. har ett tak gällt för skattebefrielsen för låginblandade biodrivmedel. Drivmedel med mera i jord- och skogsbruksnäringen: Återbetalningarna av koldioxidskatt på diesel i arbetsmaskiner minskas stegvis från per liter till per liter år 2015.201 I samband med denna förändring avskaffades skatten på handelsgödsel . 2008/09:162 kapitel 8, Ds 2009:24, prop. 2009/10:41. bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122. 199Den generella koldioxidskattenivån var per kilo koldioxid även för . Den årliga justeringen av skattesatserna enligt konsumentprisindex innebar för att skatten sänktes per kilo koldioxid. höjdes skatten med till per kilo koldioxid, för att finansiera avskaffandet av avfallsförbränningsskatten. 2009/10:41 s. 127 f. 200År 2011 ökas skatten till motsvarande och 2013 ökas skatten till motsvarande per kilo koldioxid. 2012011 sker en minskning till per liter och 2013 sker en minskning till per liter diesel. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Koldioxid- och energiskatt på bränslen för uppvärmning: Den generella koldioxidskattenivån per kilo koldioxid tas ut av hushåll och serviceföretag. För jord- och skogsbruk samt industri utanför handelssystemet höjs koldioxidskatten i två steg från av den generella skattenivån (motsvarande per kilo) till av den generella skattenivån (motsvarande per kilo). ersattes för dessa sektorer den tidigare nollskattesatsen för energiskatt med en energiskatt proportionell efter energiinnehåll med per kWh. Förändringar för företag/anläggningar inom handelssystemet: avskaffades koldioxidskatten för industrianläggningar. För kraftvärmeanläggningar sänktes koldioxidskatten från till per kilo koldioxid. Andra värmeanläggningar har kvar sin koldioxidbeskattning med per kilo. För industrin och värmeproduktionen och värmeproduktionen ikraftvärmeverk, infördes energiskatt som är proportionell efter energiinnehåll med per kWh (motsvarande energiskattedirektivets miniminivå). För annan värmeproduktion gäller sedan den tidpunkten en enhetlig energiskattesats på per kWh (tidigare varierade den ). Ändringarna medför åtminstone för inte någon egentlig förändring iskatteuttaget av kraftvärmeföretag; det blir i princip detsamma som och år 2010.202 kommer även fortsättningsvis att vara befriat från både energi- och koldioxidskatt. Biobränslen för uppvärmning, som exempelvis ved, flis och vegetabiliska oljor, är befriade från både energi- och koldioxidskatt. Råtallolja beskattas dock med energiskatt motsvarande den sammanlagda nivån av energi- och koldioxidskatter för lågbeskattad olja. Energi- och koldioxidskatt påförs inte heller fortsättningsvis på bränsle för framställning av elektrisk kraft. Skatt på elektrisk kraft påförs i stället i slutanvändarledet (inga förändringar med anledning av skatteomläggningen). Fordonsskatten justeras i flera avseenden i samband med omläggningen av energi- och koldioxidbeskattningen: Fordonsskatten för nyare bilar är uppdelad i en koldioxidkomponent och ett grundbelopp. Koldioxidkomponenten höjs för varje gram koldioxid som en bil släpper ut per kilometer. 2009/10:41 s. 139. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Fordonsskatten för äldre bilar baseras även fortsättningsvis på deras vikt. För dieseldrivna personbilar sker nedjusteringar av fordonsskatten med hänsyn till höjningarna av energiskatten på dieselolja. Fordonsskatten för tunga lastbilar och bussar sänks till EU:s miniminivå för att kompensera den tunga trafiken för den första höjningen av dieselskatten . Lätta lastbilar, bussar och husbilar som tas i bruk inordnas i det koldioxidrelaterade systemet för fordonsskatt. Nya personbilar med koldioxidutsläpp på per kilometer eller lägre befrias från fordonsskatt . Regeringen aviserar i vårpropositionen för att kraven för skattebefrielse kommer att skärpas.203 I de följande tabellerna redovisas omläggningen mer i detalj, utifrån förarbetena till beslut om skatteomläggningen 20102015. Vissa av de angivna beloppen kan skilja sig mot beloppen i lagtexten. Det beror på att vissa belopp anges med andra enheter i förarbetena än i den slutliga lagtexten. Tabellerna visar inte heller ändringar av skattesatser utifrån förändringar av den allmänna prisutvecklingen.204 2010/11:100 s. 59. 2009/10:41 s. 122 f och bet. 2009/10:SkU21 s. 9 f. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Omläggningen av energi- och koldioxidbeskattningen som beslutades Tabell A Beskattning av uppvärmningsbränslen till 2015205