rir · H0B58 · 2012-04-19 00:00:00 — Vidare anser det anmärkningsvärt att lagstiftningen, i strid med god redovisningssed, har anpassats för att kommunerna ska kunna öka sina utgifter utan att de faktiska kostnaderna av medfinansieringen framgår i gör sammantaget bedömningen att redovisning enligt den nya lagstiftningen är missvisande, leder till bristande transparens och riskerar att urholka förtroendet för de offentliga finanserna. kan vidare konstatera att regeringen inte har klargjort hur medfinansieringsbidrag bör redovisas i staten. För att följa regelverket bör använda periodiseringsmodellen, men detta skulle innebära praktiska problem vid sammanställningen av myndighetens redovisning. 9.2.3 Medfinansieringen av byggde inte på tillräckliga underlag Den regionala medfinansieringen av har varit godtycklig utifrån flera aspekter. För det första har de län som bjudits in till förhandlingarna inte valts utifrån någon väl motiverad princip, är av nationellt intresse och det finns fler län som får nytta av som inte bjöds in till förhandlingarna. För det andra har den finansieringsprincip som gällde för pendeltågsstationerna i varit vägledande för hur mycket de regionala parterna skulle betala för . Eftersom får någonting påtagligt, en tillgång i sitt eget geografiska område, verkar det ologiskt eller ad hoc -mässigt att tillämpa samma finansieringsgrad på de regionala medfinansiärerna (eftersom de inte får någon tillgång). undvika godtycklig behandling av lokala aktörer anser att staten bör utgå från en väl motiverad och genomarbetad princip för att bestämma geografisk avgränsning och bidragsnivå vid medfinansiering. gör bedömningen att underlagen till regionala medfinansiering är otillräckliga. Förutom bristfälligt underlag för att bestämma omfattningen av regionens bidrag samt godtycklighet vad gäller vilka län som bjöds in till förhandlingarna saknas analyser av hela paketets totala kostnader och nyttor. Det gjordes inte heller några riskanalyser vad gäller kostnadsökningar i de övriga åtaganden. 9.2.4Regeringen har endast motiverat förhandlingar om regional medfinansiering av men inte det slutliga åtgärdspaketet I uppdraget till förhandlingsmannen angav regeringen motiven till att inleda förhandlingar om regional medfinansiering av . I första hand angavs avsaknad av medel men även påvisade regionala nyttor. kom dock att utvecklas till en förhandling om flera projekt. Den slutliga utformningen av medfinansieringen, där regionerna ger medfinansiering till och staten åtar sig att genomföra samt ytterligare projekt i ett betydligt större paket, har inte motiverats av regeringen. I infrastrukturpropositionen angav regeringen visserligen vilka projekt som ingår i avtalet. Regeringen angav dock inga motiv till detta åtgärdspaket eller varför projekten i avtalet ska prioriteras framför andra projekt i åtgärdsplaneringen. 9.2.5Brister i regeringens motiv till regionala medfinansiering har lett till godtycklighet och försvagad styrning av infrastrukturplaneringen Regeringens motiv till regionala medfinansiering var ett finansieringsunderskott i projektet och påvisade regionala nyttor. ser flera problem med dessa motiv. Nyttorna av infrastrukturprojekt tillfaller i hög grad de regioner i landet som utbyggnaden närmast berör. Därmed gynnar infrastrukturprojekt i princip alltid någon region mer än någon annan till följd av investeringens geografiska placering. Att staten genom sina olika investeringar gynnar enskilda regioner ingår således per definition i det statliga ansvaret för infrastruktur. är statens uppgift att väga samman alla regionala perspektiv till ett enda samhällsekonomiskt helhetsperspektiv och utifrån detta besluta om vilka investeringar som ska genomföras. Att beskriver som det högst värderade statliga projektet och som en flaskhals för hela landets järnvägssystem understryker att projektet tillhör kärnan av den statliga infrastrukturen. Det saknas således motiv till att skattebetalarna i och ska betala delar av nationellt motiverad infrastruktur, bara för att regionerna skulle få viss nytta av investeringen. Mot bakgrund av resonemanget ovan är det naturligt att en medfinansiär vill ha något i utbyte mot att bidra till statlig infrastruktur. Regionen ansåg att nyttan av endast inte motiverade medfinansiering och i förhandlingen ställde regionen krav på motprestationer i form av andra infrastrukturprojekt. Detta har, som nämnts i föregående slutsats, lett till urholkandet av den mycket viktiga principen om samhällsekonomi som grund för prioriteringen av infrastrukturutbyggnader. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Vad gäller det så kallade finansieringsunderskottet av projektet anser att det inte rådde något sådant i detta fall, utan att staten valde att prioritera annat. Om bedömts som ett prioriterat projekt hade staten möjlighet att prioritera medel till projektet via anslag. Att man valde medfinansiering som kompletterande finansiering innebär enligt att staten har lagt över ansvaret för finansiering av statlig infrastruktur på regionen. Regeringen har inte motiverat varför det varit nödvändigt att frångå centrala principer för finansiering och planering av transportinfrastrukturen. Här avses för det första att regeringen inte motiverat varför det var nödvändigt att frångå principen om statligt ansvar för infrastrukturen. För det andra har regeringen inte motiverat avsteget från principen om att samhällsekonomi ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturutbyggnader. Bristen på hållbara motiv och riktlinjer har skapat godtycklighet som försvagar styrningen inom infrastruktursektorn och riskerar att sänka den samlade samhällsekonomiska nyttan av de statliga infrastrukturutbyggnaderna i landet. I en storstadsregion kan det finnas särskilda skäl för förhandlingar och bredare överenskommelser för att över huvud taget komma framåt i planering och utbyggnad av infrastruktur. bedömer dock inte att detta var en sådan situation, det förelåg ingen låsning mellan aktörerna som motiverade en bred överenskommelse om infrastrukturutbyggnad i . 9.2.6Ingen statlig aktör hade ett tydligt ansvar för att tillgodose allmänintresset i förhandlingarna konstaterar att ingen statlig aktör hade ett tydligt ansvar att tillgodose allmänintresset i förhandlingarna om regionala medfinansiering. Med allmänintresset avses här samhällsnytta och kostnadskontroll. De regionala medfinansiärerna hade önskemål som per definition skiljer sig från allmänintresset då dessa i en förhandling strävar efter att tillräkna sig så mycket investeringar som möjligt i sin region. Den statliga förhandlingsmannen utgick vidare från sitt uppdrag om att få till stånd ett avtal, det vill säga att få in ett tillskott av medel till statlig infrastruktur. Förhandlingsmannen hade dock inga övriga direktiv om hur avtalet skulle svara mot allmänintresset och hade därför stora friheter att ge de regionala parterna motprestationer. , den aktör som besatt kunskap om investeringsbehovet i hela landet, var ingen formell part i förhandlingen och utgick från att leverera efterfrågade underlag och arbetade inte särskilt för att bevaka allmänintresset i förhandlingen. Regeringen hade regelbundna avstämningar med förhandlingsmannen och var den som slutligen godkände På departementet gjorde man dock inga särskilda analyser av hur motiverade projekten var utan detta ansågs vara förhandlingsmannens ansvar. Förhandlingarna om regionala medfinansiering visar hur svårt det är att upprätthålla viktiga principer och kostnadskontroll vid förhandlingar i och med intressenternas krav på motprestationer för att lämna bidrag till den statliga infrastrukturen. gör bedömningen att det därför är viktigt, där förhandlingar är nödvändiga, att det finns en statlig aktör med ett tydligt ansvar för att tillgodose allmänintresset, vilket saknades i förhandlingen om . I de fall medfinansieringsförhandlingarna delegeras till bör regeringen se till att följer rekommendationer. Respektera den samhällsekonomiska prioriteringsgrunden vid planeringen av transportinfrastruktur har i den tidigare granskningen av medfinansiering av statlig infrastruktur konstaterat att det finns både för- och nackdelar med Fördelarna är ett visst tillskott till den statliga ramen och samordningsvinster när statlig och lokal nivå samarbetar om De största och viktigaste nackdelarna är att det är mycket svårt att öka statens intäkter med bibehållen prioriteringsgrund och frivillig medfinansiering. För att medfinansieringsförhandlingar ska kunna väntas ge något betydande tillskott till den statliga ramen krävs såsom man också gjorde i den senaste åtgärdsplaneringen att man frångår både principen om samhällsekonomisk lönsamhet som prioriteringsgrund och principen om att en investerings finansieringsform inte ska påverka prioriteringen. bedömde att det man uppnår med medfinansieringsförhandlingarna inte tillräckligt kompenserar för det man förlorar genom att frångå dessa principer. drar liknande slutsatser vad gäller det enskilda fallet ; gör sammantaget bedömningen att positiva effekter med medfinansieringen inte kompenserar de negativa. anser att dessa två välförankrade och välmotiverade principer vad gäller samhällsekonomisk prioriteringsgrund ger de bästa förutsättningarna för att nå högsta effektivitet i de av statens medel som är avsatta för infrastruktur. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Om förhandlingar om medfinansiering bedöms nödvändiga bör detta redovisas transparent, riktlinjer utvecklas samt hållbara motiv anges som hanterar avstegen från viktiga principer kan se särskilda skäl för förhandlingar och uppgörelser i storstadsregioner eftersom detta kan krävas för att över huvud taget komma framåt i planering och utbyggnad av infrastruktur. I de fall som särskilda skäl för medfinansiering föreligger bör man utveckla riktlinjer som väl motiverar omfattning och geografisk fördelning av det medfinansierade bidraget. Vidare bör förhandlingen redovisas transparent med avseende på motiv, kostnader och konsekvenser för den övriga infrastrukturplaneringen. Regeringen bör vidare särskilt motivera varför det i dessa fall är nödvändigt att frångå viktiga principer för finansiering och planering av transportinfrastrukturen. Här avses principen om statligt ansvar för infrastrukturen och principerna om att prioriteringsordningen inte ska påverkas av medfinansiering och att samhällsekonomi ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturutbyggnader. Regeringen bör vidare ange hur den nya situation som uppstår till följd av medfinansieringen ska hanteras. Ge en statlig aktör ett uttalat ansvar för att bevaka och balansera allmänintresset mot andra aktörers drivkrafter i förhandlingar om infrastruktur har i den tidigare granskningen av medfinansiering av statlig infrastruktur rekommenderat regeringen att se över hur allmänintresset, särskilt i form av krav på kostnadskontroll och hög samhällsekonomisk lönsamhet, kan stärkas i förhandlingar om infrastrukturinvesteringar. Mot bakgrund av föreliggande granskning anser vidare att vid förhandlingar om medfinansiering bör någon statlig aktör ges ett tydligt uppdrag och mandat att tillgodose allmänintresset i förhandlingarna i förhållande till de drivkrafter förhandlingens olika aktörer har. Informera om framtida kostnader för medfinansierade projekt I propositionen om ett nytt planeringssystem föreslås att regeringen bör fatta beslut om vilka åtgärder i nationell plan som får byggstarta de närmast följande tre åren. Regeringen skriver att eventuell alternativ finansiering bör framgå av beslutet samt att beslut och bedömningar med ekonomisk innebörd som avser dessa år ska överensstämma med de beslut fattat om statens budget och med den information regeringen gett i den senast lämnade budgetpropositionen. förhåller sig inte i denna granskning till regeringens förslag. bedömning är dock att bör få information om de ekonomiska åtaganden som regeringen och myndigheterna ingår i och med avtal om medfinansiering. Information om kostnader för medfinansierade projekt hade kunnat ges i form av ansökan om bemyndigande i linje med förslag. Utred konsekvenserna av medfinansiering i den offentliga redovisningen Regeringen bör utreda konsekvenserna av medfinansiering av statlig infrastruktur i den offentliga redovisningen. Regeringen bör särskilt klarlägga konsekvenserna av avsteget från god redovisningssed i den kommunala redovisningen som den nya lagstiftningen medger. Använd inte vitesklausuler i medfinansieringsavtal gör bedömningen att vitesklausuler eller andra villkor om ekonomisk ersättning är olämpliga i medfinansieringsavtal. I de fall medfinansiärerna vill säkerställa att staten uppfyller sin del av åtagandet kan staten överväga att låta medfinansiärernas bidrag villkoras utifrån detta. Praktiskt kan detta lösas genom att medfinansiering senareläggs samt att man i avtalet anger kontrollstationer där parternas åtaganden följs upp. ser skäl för att se över sin dokumentationshantering så att alla uppgifter och dokument som är av betydelse för ett ärende framgår och hålls ordnade. Denna rekommendation ska ses mot bakgrund av att det anses vara god förvaltningspraxis att dokumentera det som krävs för att följa ett ärendes gång och det som kan påverka ärendets utgång. Nödvändigheten av dokumentation har flera skäl, exempelvis att underlätta myndighetens interna arbete, att möjliggöra uppföljning, utvärdering och revision samt att bereda allmänheten insyn i myndighetens verksamhet i enlighet med offentlighetsprincipen. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Budgetlagen (2011:203). Förordning (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur. Kommunallagen (1991:900). Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Lagen (1997:614) om redovisning. Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Lagen (2010:428) om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Lagen (2010:1070) om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 1996/97:FiU15, rskr. 1996/97:281, 1996/97:282. 1998:39, Gula boken, 1998-06. 2008:11, medfinansiering av regionala infrastrukturprojekt, . Förslag till 2000/01:RR11, revisorers förslag angående Nya vägar till vägar och järnvägar?, bet. 2000/01:TU16, rskr. 2000/01:286. 1987/88:50, Om trafikpolitiken inför 1990-talet, bet. 1987/88:TU20, rskr. 1987/88:297. 2001/02:20, Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126. 2007/08:1, Utgiftsområde 22 Kommunikationer, bet. 2007/08:TU1, rskr. 2007/08:85. 2008/09:35, Framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145. 2008/09:93, Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257. 2008/09:228, Redovisning av medfinansiering till statlig infrastruktur, bet. 2009/10:FiU15, rskr. 2009/10:58. 2010/2011:40, En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177, 2010/11:178. 2011/12:118, Planeringssystem för transportinfrastruktur. Redogörelse /80:JO1, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Redogörelse /97:JO1, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Redogörelse /06:JO1, Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Regeringens skrivelse 2010/11:79, för finanspolitiken. SOU 2002:11, Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet i StockholmMälardalsregionen, N 2001:02. SOU 2007:72, kompetens i utveckling, Fi 2006:04. SOU 2009:21, Redovisning av medfinansiering, Fi 2008:09. SOU 2009:31, Effektiva transporter och samhällsbyggande en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg, N 2008:06. SOU 2010:57, Effektivare planering av vägar och järnvägar, N 2009:03. SOU 2011:12, Medfinansiering av transportinfrastruktur utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor, N 2010:09. SOU 2011:49, Medfinansiering av transportinfrastruktur ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering, (1991), Överenskommelse mellan (), () och delegationen för infrastrukturinvesteringar om utbyggnad av , . (2002), i förstudie , 2002-02. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR (2004a), Framtidsplan för järnvägen 2004-2015 Infrastruktursatsningar nationellt, dnr. GD 04-914/SA20. (2004b), Framtidsplan för järnvägen 2004-2015 Infrastruktursatsningar per stråk, dnr. GD 04-914/SA20. (2007a), Reviderat förslag till framtidsplan för järnvägen, . (2007b), Överenskommelse, dnr. F07-5357/, . (2008a), Samlad effektbedömning BVst_010 SträngnäsHärad, dubbelspår, (2008b), Samlad effektbedömning BVSt_012 SvartbäckenSamnan, dubbelspår genom , . (2009a), Fortsatt utveckling av medfinansiering idépromemoria utifrån interna arbeten samt propositioner, utredningar, rapporter m.m., . (2009b), Samlad effektbedömning för tidigare beslutade objekt i åtgärdsplanen 2010-2020 objekt BVSt_001 (, , ), . (2009c) Samlad effektbedömning, , TomtebodaKallhäll (nedgrävd järnväg i ), . (2009d) Samlad effektbedömning, , TomtebodaKallhäll (ytläge genom ), . (2010), val av alternativ efter järnvägsutredning rörande , delen Strängnäs-Härad, kommun, . , , och Luftfartsstyrelsen (2008), Finansiell samverkan i infrastrukturprojekt modeller och metoder, dnr. N2008/243/IR. , , och Transportstyrelsen (2010), Förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, Slutrapport , dnr. F09-14831/SA10. (2009), Betänkandet SOU 2009:21 Redovisning av medfinansiering (Fi2009/1928), dnr. (2009), SOU 2009:21 Redovisning av medfinansiering, dnr. 30-1 311/2009, . (2008), Redovisning m.m. av medfinansiering till statlig infrastruktur, dir. 2008:114, . (2008), Regeringens tillåtlighetsprövning enligt , Faktablad M2008.08, . (2006a), Uppdrag att utse en utredare av förutsättningarna för en ytspårslösning för att utöka järnvägskapaciteten genom centrala , Protokoll vid regeringssammanträde, dnr. N2006/8232/IR, . (2006b), Uppdrag att utse förhandlingsman om infrastruktur, dnr. N2006/9229/IR, . (2006c), , dnr. N2006/9955/IR, . (2007a), Avsiktsförklaring om medfinansiering, dnr. N2007/5289/IR, . (2007b), Avtal mellan staten och MIAB , dnr. N2008/91/IR. (2007c), Avtal om medfinansiering av m.m., dnr. N2008/91/IR, . (2007d), Kompletterande uppdrag till förhandlingsmannen om infrastruktur, dnr. N2007/289/IR, . (2007e), Uppdrag till att företräda staten vid förhandlingar med intressenter AB, dnr. N2007/3291/IR, . (2007f), Uppdrag till förhandlingsmannen om infrastruktur, dnr. N2007/5183/IR, . (), Ändring av regleringsbrev för avseende m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (rskr. 2006/07:35), dnr. N2007/5184/IR, . (2008a), Uppdrag att förvalta Avtal om medfinansiering av m.m., m.m., dnr. N2008/91/IR (delvis), N2002/12356/IR, N2003/1514/IR (delvis), . (2008b), Uppdrag att genomföra åtgärdsplanering inför fastställandet av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (rskr. 2008/09:145), dnr. N2008/8698/IR, N2008/8869/IR (delvis), . (2008c), Översyn av myndigheter och verksamheter inom transportområdet, dir. 2008:90. (2009), Effektivisering av planeringsprocessen för transportinfrastruktur, dir. 2009:16. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR (2010a), Bilaga 1 till regeringsbeslut II 1 , dnr. N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis), . (2010b), Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för , dnr. N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis). N2008/8698/IR, N2008/8869/IR (delvis), . (2010c), Medfinansiering i samband med den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur, dir. 2010:92, . (2010d), Transporter, infrastruktur, IT-politik, En sammanfattning av regeringens insatser 2006-2010, Artikelnummer N2010.27. vid (2007), Från Hörjel till förhandlingar mellan staten och regionen, rapport 4:2007. Riksgälden (2009), Redovisning av medfinansiering (SOU 2009:21), dnr. 2009/462, . (2010), Kostnadskontroll i stora väginvesteringar?, RiR 2010:25. (2011a), och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat?, RiR 2011:22. (2011b), Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar?, RiR 2011:6. (2011c), Medfinansiering av statlig infrastruktur, RiR 2011:28. (2012), årsredovisning 2011, Revisionsrapport, dnr. Rådet för redovisning (2007), Redovisningsaspekter på medfinansiering från kommuner och landsting i statliga infrastrukturprojekt, . (2010), Basfakta 2008, Övergripande statistik om transportsektorn, Stockholmsberedningen (2003), Lägesrapport om arbetet med att lämna förslag på insatser som förbättrar transportssystemet inom samt transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet och internationellt, dnr. 2001:02/2003/20, N 2001:02, . (2010), Fördelning av medel till övriga åtgärder i Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, Bilaga 3 Samlad effektbedömning av övriga åtgärder i nationell plan, . (2011), Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, 2011:067, . (2008), Redovisning av uppdrag Inför åtgärdsplaneringen 2010 2020, publikation 2008:115. , och (2011), Infrastruktur med finansiering, Miljö, 2011-04. Detta material finns tillgängligt hos , dnr 31-2011-0919. Förhandlingsdelegationen för medfinansiering (2007), medfinansiering - Lilla förhandlingsdelegationen samt regionala medfinansiering Vianord (2007a), , Minnesanteckningar från politikermöte (lilla förhandlingsdelegationen), bilaga, . Vianord (2007b), Diskussionsunderlag medfinansiering: hur mycket totalt och hur ska beloppen fördelas?, PM . WSP (2007), Vilka tjänar på ? Analys av hur restidsnytta fördelas geografiskt, . , En bättre sits, . aspx, (). , Regeringens närtidssatsning på vägar och järnvägar 2009-2010, , (). , Aktuellt, Strangnas-Harad/Aktuellt-/, (). , Förslag till Nationell plan för transportsystemet 20102021, http://www. /Foretag/Planera-och-utreda/Planer-och-beslutsunderlag/Nationell- planering/Nationell-plan-for-transportsystemet-2010-2021/Forslag-till-Nationell-plan- for-transportsystemet-2010-2021/, (). , , /, (). , Läget just nu i Projekt , Projekt//Malarbanan-Tomteboda-Kallhall/Om-Projekt-Malarbanan/Laget- just-nu/, (). GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR E-post, den statliga förhandlingsmannen, . E-post, den statliga förhandlingsmannen, . E-post, den statliga förhandlingsmannen, E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . Den statliga förhandlingsmannen, . , tjänstemän vid Infrastrukturenheten, . , tjänstemän vid Transportenheten, . , tjänstemän vid Transportenheten, . , tjänsteman vid Transportenheten, (telefonsamtal) SCB, Tjänsteman vid enheten för nationalräkenskaperna (telefonsamtal), . SCB, Tjänsteman vid enheten för nationalräkenskaperna (telefonsamtal), . Företrädare för (och tidigare Väg/) , koncernkontroller vid enheten Finansiering, samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , avdelningschef vid verksamhetsområde Samhälle, strateg vid enheten för Kortsiktig planering samt strategisk planerare vid enheten Trafikutredningar/avtal, . , koncernkontroller vid enheten Finansiering, samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , projektchef för , stabschef för samt teknikchef för , . , koncernkontroller vid enheten Finansiering samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , enhetschef vid redovisningsenheten(telefonsamtal), . Tjänstemän vid de kommunala parternas sekretariat, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Bilaga 1 Den fysiska planeringsprocessen för järnvägsprojekt Den fysiska planeringen är den process som det enskilda projektet går igenom, från idéstadium och planering till färdigställd järnväg. Den fysiska planeringen för vägar och järnvägar följer samma system. Det börjar med ett behov av transportering.