rir · H0B523 · 2012-12-13 00:00:00 — Placeringen i ABO sköts av tre fördelningshandläggare på som är stationerade i , och Gävle.41 Fördelningsfunktionen har som utgångspunkt att ensamstående kvinnor och män samt vissa nationaliteter inte ska behöva bo tillsammans samt att familjer i regel ska erbjudas enskilt boende. Därutöver är det i första hand tillgången till ledigt boende som styr bosättningen.42 Det innebär att en asylsökande kan placeras i ett anläggningsboende varsomhelst i landet, utan särskild hänsyn till arbetsmarknad eller personliga önskemål och förhållanden. 2009/10:60, s. 131. 40I samband med inskrivningen kan den asylsökande på vanligtvis få bo i ett så kallat ankomstboende som tillhandahåller. Ankomstboenden finns i , , och . 41Handläggarna tillhör bosättnings- och statsbidragsenhet som organisatoriskt hör till myndighetens verksamhetsområde Mottagning. 42Detta framgår av enkät och intervjuer. I enkäten uppger att det huvudsakligen är lediga bostäder som styr placeringen av asylsökande i ABO, medan uppger att det huvudsakligen är utredningskapacitet på mottagningsenheten respektive asylprövningsenheten som styr. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE intervjuer innebär det inte sällan att den asylsökande flyttar från ABO till EBO hos släkt eller vänner. Av de cirka 24 000 platser i anläggningsboende som har tillgång till utgör drygt 4 800 platser i tillfälliga boenden (ABT). Det handlar bland annat om platser i stugbyar och på campingplatser som hyr tillfälligt. prognos är att det kommer att behövas drygt 33 000 platser i ABO i slutet av 2013.43 Personer i EBO skrivs som regel automatiskt ut från mottagningssystemet efter att de beviljats uppehållstillstånd. De förväntas då ha blivit folkbokförda i den kommun där de bor. Asylsökande i ABO som beviljas uppehållstillstånd, och omfattas av etableringslagen, bor kvar i ABO till dess att de anvisats en kommunplats av Arbetsförmedlingen (se följande avsnitt). och Arbetsförmedlingen ska samverka i den bosättningsprocess som startar när en person har beviljats uppehållstillstånd. Det handlar huvudsakligen om informationsöverföring genom dels det bosättningsunderlag som upprättar (för personer i EBO) i samband med mottagningens utredningssamtal och som Arbetsförmedlingen efter uppehållstillstånd ska bygga vidare på, och dels den kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som ska göras. Majoriteten av alla bosättningsärenden () handläggs av Arbetsförmedlingen, som ansvarar för att upprätta bosättningsunderlag för personer i ABO. handlägger ärenden för personer som inte omfattas av Bägge myndigheterna har av regeringen fått i uppdrag att anvisa en plats i en kommun senast efter beviljat uppehållstillstånd och hela bosättningsprocessen bör uppgå (se nedan). redovisar att samverkan mellan myndigheterna har skett bland annat genom den kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som gör och som sedan ska ligga till grund för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete.44 Arbetsförmedlingen redovisar att det finns ett nära samarbete med bland andra men att det på lokalnivå oftast är kommunerna som är den viktigaste samverkanspartnern.45 43Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos , s. 38. 44Migrationsverkets årsredovisning , s. 4143. 45Arbetsförmedlingens årsredovisning , s. 5960. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION De allra flesta asylsökande som beviljas uppehållstillstånd har rätt att anmäla behov av bosättning till Arbetsförmedlingen.46 Sådan anmälan ska göras från beviljat uppehållstillstånd. Den sökande har endast rätt till en bostadsanvisning. Andelen som tackade nej till anvisning var för ABO och för EBO. Förhållandevis få personer i EBO väljer att söka hjälp från Arbetsförmedlingen för sitt boende. Arbetsförmedlingen ska anvisa plats i en kommun som har en överenskommelse med om mottagande för bosättning. Utgångspunkten för en anvisning ska vara dels det som framkommit vid etableringssamtal med den nyanlände, dels hans eller hennes förutsättningar för arbete inom pendlingsavstånd.47 Arbetsförmedlingen har som mål att bosättningsprocessen ska starta vid första etableringssamtalet. Arbetsförmedlaren tar tillsammans med den nyanlände fram ett bosättningsunderlag, utifrån den information och kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som överlämnat efter de olika utredningar och samtal som verket genomfört med den asylsökande. Av bosättningsunderlaget ska bland annat framgå yrkes- och utbildningsbakgrund samt om det föreligger särskilda behov. Ärendet skickas därefter till bosättningssektionen i som försöker hitta en lämplig region eller kommun. Ärendet presenteras därefter för lämpliga kommuner. En kommun kan tacka ja eller nej. När en kommun har bekräftat att man kan ta emot den sökande presenteras en bosättningsanvisning för denne. Den sökande kan då tacka ja eller nej. Arbetsförmedlingen har kvantitativa mål för ledtiderna för anvisning och bosättning: anvisning ska ske från uppehållstillstånd, och bosättning . Enligt uppdrag i regleringsbrevet skulle Arbetsförmedlingen redovisa antalet som anvisades och bosattes inom dessa tider, ett återrapporteringskrav som dock saknas i regleringsbrevet . 46Ett villkor är att de omfattas av etableringsreformen med undantag för dess åldersbegränsning till personer . Rätten gäller även innan rätten till etableringsplan har klarlagts. De som inte omfattas är framför allt personer med 25 procents prestationsförmåga eller lägre. har skyldighet att ordna boende åt dem som inte omfattas av Arbetsförmedlingens skyldighet. 2011 bosatte 26 personer som inte omfattas av Arbetsförmedlingens ansvar. Därutöver bosatte verket 1 900 kvotflyktingar. årsredovisning , s. 41. 47Uppgiften att förmedla kommunplatser ligger organisatoriskt på Arbetsförmedlingens bosättningssektion i . Sektionen består av ett 10-tal personer. Den är en del av huvudkontoret och tillhör vid Avdelningen för Integration och etablering. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Vidare finns ett övergripande mål för etableringsreformen som handlar om att öka individernas egenmakt.48 Statskontoret har i en rapport redovisat uppgifter om Arbetsförmedlingens måluppfyllelse avseende ovan nämnda ledtider. Av rapporten framgår att så uppnåddes anvisningsmålet (anvisning från uppehållstillstånd) endast i av fallen för personer i ABO. För bosättningsmålet (bosättning ) var motsvarande andel 11 procent.49 Som tidigare framgått av kapitel 2 så uppgår antalet personer med beviljat uppehållstillstånd som väntar på kommunplacering till närmare 5 000. Enligt prognoser kan detta antal öka till 9 2013 om inte kommunerna markant ökar sitt mottagande. För nyanlända i ABO med uppehållstillstånd som väntar på kommunplacering är det ofta stora skillnader i omfattning och kvalitet på den service kommunerna erbjuder. Det gäller såväl samhällsorientering och SFI som övrig service såsom skola och barnomsorg.50 3.4Bosättning ur ett arbetsmarknadsperspektiv Arbetsförmedlingen har som mål att de nyanlända ska få rätt bosättningsort ur ett arbetsmarknadsperspektiv. Bosättning ska erbjudas på orter med goda möjligheter till arbete eller utbildning inom pendlingsavstånd där de nyanländas kompetens kan tas tillvara. Vid bosättningen av nyanlända ska Arbetsförmedlingen göra en sammanvägd bedömning av tillgången till lediga bostäder, arbeten samt utbildningsinsatser. har genomfört intervjuer med representanter för olika aktörer som har en nyckelroll i bosättningsprocessen för personer som beviljats uppehållstillstånd.51 I dessa intervjuer framträder dock en förhållandevis samstämmig bild av att det i praktiken är en kommuns bostadssituation och inte dess arbetsmarknad som styr mottagandet av nyanlända som anvisats en plats av Arbetsförmedlingen. I de så kallade länstal, som Arbetsförmedlingen tillsammans med länsstyrelserna och tar fram, tillmäts visserligen faktorn arbetsmarknad stor vikt men detta anses inte få något större genomslag för det faktiska mottagandet i kommunen. Det konstateras istället att det ofta är 48Statskontoret (2012:22), s. 97. 49Statskontoret (2012:22), s. 102 f. 50E-post från Arbetsförmedlingen . 51Utöver intervjuades framför allt representanter för Arbetsförmedlingen samt olika kommuner och länsstyrelser. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION bostadssituationen som påverkar i vilken kommun den nyanlände bosätter sig. Hur den lokala och regionala arbetsmarknaden ser ut varierar dock beroende på bransch och pendlingsavstånd mellan boende och arbete. 3.5.1Risk att de nyanländas etablering försenas Ett viktigt syfte med etableringsreformen är att påskynda de nyanländas etablering i svenskt arbets- och samhällsliv. Det förutsätter att de som beviljats uppehållstillstånd så snabbt som möjligt får komma igång med sina etableringsinsatser inom ramen för reformen. En stor och ökande andel personer med beviljade uppehållstillstånd blir emellertid kvar länge i mottagningssystemet. Detta kan försena deras etablering i arbets- och samhällslivet. Det finns en betydande risk att problemet blir större om ett ökande antal personer som fått uppehållstillstånd blir kvar i mottagningssystemet. 3.5.2Bristande koppling mellan bosättning och arbetsmarknad Möjligheterna till arbete och egenförsörjning är en avgörande faktor för etablering. Enligt intervjuer är det emellertid i praktiken andra faktorer än arbetsmarknaden, framför allt kommunens bostadsmarknad, som styr mottagandet av asylsökande och nyanlända. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4Förutsättningar för arbete och egenförsörjning Arbete och egenförsörjning står i fokus för regeringens integrationspolitiska insatser som utgör en del av regeringens övergripande politik för att förstärka arbetslinjen.52 Enligt regeringen är de viktigaste indikatorerna på insatsernas effektivitet om de snabbt leder till egenförsörjning, arbete och språkkunskaper.53 I en skrivelse till bedömer regeringen att den utdragna etableringstiden för nyanlända utomeuropeiska invandrare, särskilt skyddsbehövande (asylsökande) och anhöriga är den största enskilda utmaningen för integrationen på arbetsmarknadsområdet. Insatser bör, enligt regeringen, sättas in tidigt och ha en tydlig arbetsmarknadsinriktning.54 En snabb etablering på arbetsmarknaden står också i fokus för regeringens reform för nyanlända invandrare som trädde i kraft den 1 december 2010.55 Av förarbetena till lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. framgår att den organiserade verksamheten ska ses som ett komplement till arbete och egenförsörjning. Med detta menar att det är av stor betydelse att de asylsökande som inte kan finna ett arbete på den öppna arbetsmarknaden har möjlighet till någon annan form av meningsfull sysselsättning under väntetiden.56 Även i andra sammanhang har det uttalats att mottagandet ska främja de asylsökandes möjligheter till sysselsättning och egenförsörjning såväl asylansökan prövas som vid ett beviljande av uppehållstillstånd.57 Arbete och egenförsörjning betonas också i ett faktablad om arbete och praktik i som har tagit fram till asylsökande.58 2011/12:1, utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, s. 26. 53Regeringens skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, s. 35. 54Regeringens skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration, s. 1920. 55Regeringens proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd, s. 25. 1993/94:94, s. 38. 57Kommittédirektiv 2007:172 Översyn av mottagandet av asylsökande. Beslutat vid regeringssammanträdet . Av intervju med () framgår att egenförsörjning kan uppnås antingen genom egna sparpengar eller genom att arbeta. 58Migrationsverkets faktablad 601 600 Arbete eller praktik i om du är eller har varit asylsökande. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 4.1Ökad rätt att arbeta Enligt intervjuade företrädare för () gäller regeringens arbetslinje även för asylsökande genom att de har tillträde till arbetsmarknaden efter ankomsten, förutsatt att de medverkar till att klarlägga sin identitet. För att ha rätt att arbeta i måste den asylsökande uppfylla förutsättningarna för att få undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd (AT-UND). Den asylsökande får AT-UND om hon eller han kan styrka sin identitet med id-handlingar eller medverka till att klarlägga den. Vid AT-UND ska den asylsökande kontakta för att få ett samordningsnummer som behövs för att kunna visa att man har arbetat och betalat skatt om man senare skulle vilja söka Vidare måste arbetsgivaren meddela skriftligt om anställningen och den asylsökande måste anmäla sin inkomst om hon eller han har dagersättning. fick asylsökande ökade möjligheter att arbeta . gällde AT-UND endast om bedömde att beslut i asylärendet skulle dröja mer än fyra månader.59 Förändringen var, enligt regeringen, viktig för att stärka arbetslinjen och positiv för den enskilde oavsett utgången av asylprövningen.60 Förändringen skapade också förutsättningar för asylsökande att vid avslag på asylansökan i vissa fall ha möjlighet att byta spår och istället ansöka om arbetstillstånd i . 4.1.1Arbetsförmedlingens service till asylsökande är begränsad Asylsökande som har fått undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd (AT-UND) kan skrivas in på Arbetsförmedlingen deras asylansökan prövas.61 Asylsökande som skrivs in kan dock inte anvisas ett arbetsmarknadspolitiskt program utan endast få information om lediga arbeten och om svensk arbetsmarknad.62 Utöver att ge information har Arbetsförmedlingen inget ansvar att erbjuda insatser till asylsökande som inte har beviljats uppehållstillstånd. 59Enligt 5 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97). Se 3 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97). 2010/11:1, utgiftsområde 8 Migration, s. 35. 61För det krävs att först utfärdar ett samordningsnummer. Om en asylsökande med AT-UND saknar person- eller samordningsnummer kan inskrivningen göras manuellt av Arbetsförmedlingen via en särskild blankett. 62Arbetsförmedlingen, Intranätet, Vis, Arbetstillstånd, uppehållstillstånd och inskrivning på Arbetsförmedlingen, . Regleras i 36 § administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4.1.2Få asylsökande har ett registrerat arbete uppfyllde av de asylsökande förutsättningarna för att få AT-UND. Av dessa hade ett arbete enligt statistik. Det innebär att endast drygt 500 av 5 600 asylsökande som haft möjlighet att arbeta hade ett registrerat arbete.63 intervjuer på ett antal mottagningsenheter visar att det finns en upplevd otydlighet om vad det innebär att medverka till att klarlägga sin identitet och att det finns problem med att vissa grupper inte kan få AT-UND. Den asylsökande blir medvetandegjord om undantaget när hans/hennes LMA-kort64 byts ut mot ett kort där beviset är infört. Vid intervjuer har det framkommit att det förekommer att asylsökande inte är medvetna om att de har möjlighet att arbeta trots att detta i så fall ska framgå av deras . Drygt hälften av respondenterna i enkätundersökning anser att det skulle behövas mer samverkan mellan enheter inom olika verksamhetsområden när det gäller frågor om asylsökandes möjligheter att praktisera och arbeta under asylprocessen. Det kan exempelvis handla om en närmare samverkan med tillstånds- eller arbetstillståndsenheterna där det finns expertkompetens för frågor med arbetsmarknadskoppling. 4.2Praktik en möjlig ingång på svensk arbetsmarknad Asylsökande har möjlighet att göra praktik deras asylansökan prövas. Det är dock den enskildes ansvar att själv ordna en praktikplats medan upprättar ett praktikavtal och bedömer praktikplatsens lämplighet.65 Det finns inget krav på att den asylsökande måste styrka sin identitet för att få en praktikplats. Syftet med praktik är att den asylsökande ska få kunskaper om arbetslivet i och få möjlighet att lära sig svenska.66 hade som mål i regleringsbreven respektive 2011 att verka för att fler asylsökande erbjuds praktikplatser. I regleringsbrevet saknas detta mål men verket ska fortfarande, som tidigare, återrapportera antal och andel asylsökande som har praktiserat. 63Migrationsverkets årsredovisning , s. 23 och 38. 64LMA-kortet visar att den asylsökande är inskriven i mottagningssystem. 65Exempelvis ska företaget lämna registreringsbevis och F-skattsedel till . 66Migrationsverkets faktablad 601 600 Arbete eller praktik i om du är eller har varit asylsökande. Det tresidiga faktabladet finns översatt till nio olika språk och ska överlämnas av ansökningsenheten när asylansökan görs. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Av interna riktlinjer för praktik67 framgår att alla asylsökande som är registrerade i verkets mottagningssystem har möjlighet att göra praktik. Praktikperioden bör omfatta högst med totalt () och kan kombineras Praktik och arbete ska inte erbjudas vid samma företag och arbete ska inte övergå till praktik. Av det praktikavtal68 som upprättar framgår att praktiken ska utformas så att den inte hindrar verket att utreda asylärendet eller att verkställa ett eventuellt utvisningsbeslut. Företaget får inte heller betala ut lön eller annan ersättning till praktikanten. 4.2.1Lokala prioriteringar påverkar omfattningen bedriver generellt inget aktivt arbete för att hjälpa asylsökande att få en praktikplats eller förmå arbetsgivare att erbjuda praktikplatser. På några av verkets mottagningsenheter, däribland i och , finns det dock särskilda praktikhandläggare med uppgift att samordna arbetet. Företrädare för mottagningsenheter som har intervjuat anser att det finns ett behov av uppsökande verksamhet och arbetsgivarkontakter. Av intervjuerna framgår att antalet asylsökande som har en praktikplats generellt är förhållandevis litet, även om det finns variationer mellan olika mottagningsenheter.69 Skillnaderna kan bland annat förklaras av hur olika mottagningsenheter väljer att prioritera frågan och av eldsjälars nätverksbyggande med lokalsamhället. 4.2.2Avsaknad av språkintroduktion försvårar praktikmöjligheterna Den bild som framkommer av intervjuerna är att praktikplatserna framför allt är koncentrerade till vissa branscher, vanligtvis restaurang, städ och bilvård, medan det är mer ovanligt med praktikplatser i större företag och inom offentlig sektor. Av intervjuerna framgår även att fler män än kvinnor har en praktikplats som det finns skillnader mellan olika etniska grupper. Det är även vanligt att praktik görs i verksamheter ägda av landsmän och nätverk och kontakter är viktiga för att få en praktikplats. 67Migrationsverket, Bilaga 1 VCA 6/2011, protokoll . 68Migrationsverket, Mottagningsenheten i , Avtal om praktikplats, . För arbetsgivare finns även blanketten Underlag för avtal om praktikplats för asylsökande, blankett 160011. 69I till exempel har ett 30-tal asylsökande av sammanlagt drygt 1 600 inskrivna på mottagningsenheten en praktikplats. I handlar det om uppskattningsvis 15 av 1 200 inskrivna. I hade, enligt uppgift, drygt 200 asylsökande av nästan 6 000 inskrivna på de tre mottagningsenheterna en praktikplats, varav hälften hade fått hjälp av med att ordna en sådan. I fanns en särskild enhet som arbetade med organiserad sysselsättning med ett 20-tal medarbetare. finns det endast en praktiksamordnare kvar. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION företrädare för mottagningsenheter, Arbetsförmedlingen och kommuner ger en samstämmig bild av att avskaffandet av den svenskundervisning som tidigare erbjöd har försvårat asylsökandes möjligheter att få en praktikplats. Grundläggande kunskaper i svenska är i de flesta fall en förutsättning för att få en praktikplats i en verksamhet som inte ägs av en Det handlar bland annat om att kunna förstå säkerhetsinstruktioner. Från intervjuerna framkommer också en tydlig bild av att många ser en koppling mellan praktik/sysselsättning och välbefinnande. För att etableringsprocessen ska fungera effektivt ställs det höga krav på samordning mellan de myndigheter som möter en individ. Det innebär bland annat att kontakter mellan berörda myndigheter och samhällssektorer måste etableras och upprätthållas , både mellan de myndigheter och privata aktörer som möter en asylsökande i mottagningssystemet, och mellan dem som efter beviljat uppehållstillstånd ska överta ansvaret för den fortsatta etableringsprocessen. I samband med de intervjuer som har genomfört med ett urval arbetsförmedlingskontor har det bland annat framförts synpunkter om brister i myndigheternas informationsöverföring. Exempelvis framgår det inte av det underlag Arbetsförmedlingen får från om en asylsökande har haft en praktikplats eller ett arbete . Av intervjuerna framgår också att förmedlingskontoren på vissa orter där har mottagningsenheter regelbundet inbjuds att presentera sin verksamhet på gruppinformation för asylsökande medan man på andra orter inte samverkar kring detta. På vissa orter har samarbetet avbrutits eftersom den tid Arbetsförmedlingen har fått för sin presentation har varit så begränsad att man inte har sett någon mening med att medverka. I andra fall har slutat bjuda in Arbetsförmedlingen eftersom den information som har getts inte har bedömts vara relevant. Konsekvenserna av dessa variationer är att de asylsökande inte får likvärdig och tillräcklig information om vilka möjligheter som finns att försörja sig själv under asyltiden.70 70Enligt interna riktlinjer (2, reviderad , s. 94) har Arbetsförmedlingen för att informera om sin verksamhet på gruppinformationen. Med tolkning blir tiden ofta halverad. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE En annan bild som har framkommit under intervjuerna är att det råder en konkurrenssituation om tillgängliga praktikplatser mellan , Arbetsförmedlingen, etableringslotsarna och kommunerna och att det på många orter förefaller saknas en samverkan kring detta. Dessutom anses det vara generellt svårt att få kommuner, som ofta är de största arbetsgivarna på mindre orter, att ta emot praktikanter. 4.3.2Kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund har i uppdrag att kartlägga de asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund samt övrig relevant information.71 Dessa uppgifter av betydelse för den asylsökandes etablering på arbetsmarknaden ska lämnas vidare till Arbetsförmedlingen.72 Enligt regeringen bör kartläggningen genomföras systematiskt och vid ett eventuellt uppehållstillstånd kunna utgöra underlag för Arbetsförmedlingens etableringsinsatser.73 Kartläggningen ska också öka möjligheterna till sysselsättning asylärendet prövas.74 Kartläggningen genomförs under mottagningsenhetens utredningssamtal med den asylsökande. Enligt intervjuer på ett urval arbetsförmedlingskontor finns det brister i informationsöverföring. Framför allt lyftes brister i informationen om den asylsökandes hälsa och sociala situation upp, men också avsaknaden av information om vilka insatser en asylsökande tagit del av inom ramen för mottagningssystemet. Kvaliteten på kartläggning av asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund ansågs också variera mycket mellan enskilda handläggare på olika mottagningsenheter. Av intervjuer med handläggare på framkom vidare att syftet med kartläggningen är oklart. Intervjuade handläggare har svårt att bedöma vilken användning Arbetsförmedlingen har av deras underlag eftersom de sällan får någon återkoppling. Intervjuade arbetsförmedlare anser att det underlag de får från i många fall är bristfälligt och att kartläggningen, som är tänkt att fördjupas av Arbetsförmedlingen, istället ofta måste göras om från början. kartläggning upplevs däremot vara användbar för att snabbare kunna identifiera asylsökande med högre utbildningsbakgrund. 71Enligt uppdrag i regleringsbreven , 2011 och 2012 för personer som ansöker om uppehållstillstånd enligt 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716).