rfr · GZ0WRFR10 · 2012-03-01 00:00:00 — 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 17Uppgifter från i e-brev . 18Arbetsmarknadsutskottets yttrande 1997/98:AU8y s. 4. 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE många frilansande skådespelare, var värdefullt att pröva nya metoder för att komma till rätta med problemen. tillstyrkte således regeringens förslag att ge statligt bidrag till en tredje anställningsform på teaterområdet. beslutade i enlighet med utskottets hemställan och antog därmed regeringens förslag.19 2.1.2 Utvärdering av försöket med en teaterallians För att administrera de statliga medlen till försöket med en tredje anställningsform på teaterområdet bildade arbetsgivarorganisationen tillsammans med den fackliga organisationen , som bl.a. organiserar skådespelare, och kollektivavtalsstiftelsen , ett aktiebolag under namnet TA . Bolaget anställde 66 skådespelare i samband med den första rekryteringsomgången. För att få kunskap om resultatet av försöket med gav den dåvarande regeringen () i uppdrag att i samråd med , , och utvärdera verksamheten.21 lämnade AMS sin slutrapport.22 I rapporten konstaterade AMS att regeringens mål för verksamheten hade uppnåtts. Kostnaden för arbetslöshetsersättningen hade minskat något och den ekonomiska och sociala tryggheten för skådespelarna hade ökat. AMS bedömde vidare att den konstnärliga friheten hade gagnats av den ökade geografiska och yrkesmässiga rörligheten och av de förbättrade utvecklingsmöjligheter som man menade hade uppstått för skådespelarna. Att kostnaderna för arbetslöshetskassan endast påverkats marginellt menade AMS berodde på att den grupp som anställts vid alliansen varit relativt liten och att de anställda redan före försöket med haft en förhållandevis hög sysselsättningsgrad. AMS beräkningar visade att den sammantagna kostnaden för försöksverksamheten blev högre än om de anställda i stället fått arbetslöshetsersättning, men underströk att de ökade kostnaderna skulle vägas mot andra vinster som ökad ekonomisk och social trygghet och ökad konstnärlig frihet. Dessutom konstaterade AMS att skatte- och avgiftsintäkterna för staten blivit högre än om de berörda personerna hade fått arbetslöshetsersättning.23 1997/98:KrU13 och rskr. 1997/98:303. 20Trygghetsrådet TRS är en kollektivavtalsstiftelse som grundas på ett omställningsavtal där bl.a. Svensk Scenkonst och är parter. Uppgifter i e-brev från respektive TRS . 21Regeringsbeslut N1999/3742/8. 22Rapport från AMS, dnr A99-732-09. 23Rapport från AMS, dnr A99-732-09, s. 1 f. 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE 2.2 Alliansmodellen permanentas och byggs ut 2.2.1 Försöket med en teaterallians permanentas Mot bakgrund av AMS utvärdering gjorde regeringen ekonomiska vårproposition bedömningen att försöket med fallit väl ut och föreslog därför en förlängning av försöket året ut och aviserade även att verk- samheten därefter skulle permanentas. Reformen skulle enligt förslaget delvis finansieras inom ramen för statsbudgetens utgiftsområde 14 Arbetsmarknad I samband med behandling av propositionen framhöll arbets- marknadsutskottet i ett yttrande till finansutskottet att kulturarbetarnas ar- betsmarknad var att betrakta som mycket speciell och att det var angeläget att pröva olika former av åtgärder som kunde förbättra deras villkor. således regeringens uppfattning att det fanns skäl att låta försöksverksamhe- ten fortsätta året ut.25 Även finansutskottet tillstyrkte regeringens förslag om en förlängning av försöket med . het med finansutskottets förslag.26 I budgetpropositionen föreslog regeringen, i enlighet med vad som hade aviserats i den ekonomiska vårpropositionen, att stödet till den tredje anställningsformen på teaterområdet skulle permanentas och även Regeringen föreslog vidare att medel skulle föras över från statsbud- getens utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till ett anslag som sorte- rade under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. tionen slog regeringen fast att syftet med var att öka skåde- spelarnas trygghet och kompetensutveckling samt att öka den konstnärliga 27 antog regeringens förslag.28 2.2.2 En allians för dansare inrättas I utredningen och trygghetssystemen menade utreda- ren att alliansmodellen utöver att lösa många konstnärspolitiska problem även ökade konstnärernas sociala trygghet. Utredaren hävdade vidare att alliansre- formen i stora delar löste de anställda scenkonstnärernas problem i förhållan- gav också regeringen i uppdrag att ta fram för- slag till ett handlingsprogram för den professionella dansen i Sverige.30 Som 1999/2000:100, ekonomiska vårproposition. 25Arbetsmarknadsutskottets yttrande 1999/2000:AU4y, bil. 14 till bet. 1999/2000:FiU27. 1999/2000:FiU27 och rskr. 1999/2000:262. 2000/01:1, utg.omr. 17, s. 24, 32 och 58. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36, bet. 2000/01:KrU1 och rskr. 2000/01:59. 29SOU 2003:21, s. 148149. 30Ku2003/2414/Kr. 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE en del i detta arbete genomfördes en utredning om förutsättningarna för en eventuell framtida dansallians.31 Utöver att ge en grupp frilansande dansare tryggare anställningsvillkor och att åstadkomma pensionsavtal för dem skulle målsättningen med en dansallians enligt utredningen även vara att åstadkomma ökad geografisk spridning samt minska kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen och för administration vid Arbetsförmedlingen. Vad gällde avlastandet av arbetslöshetsersättningen och Arbetsförmedlingen menade utredningen dock att det var vanskligt att mäta eventuella effekter av en allians, detta då det rörde sig om alltför små kostnader i ett i relation gigantiskt system med alltför många utomstående faktorer.32 Utredningen ansåg i stället att det var arbetsmarknadspolitiska argument i kombination med kulturpolitiska som skulle ligga till grund för bildandet av en allians för dansare. Då kulturpolitiken stödde en rörlig arbetsmarknad för dansarna där korta anställningar vid institutioner varvades med uppdrag hos fria koreografer och perioder då dansarna tvingades att ansöka om arbetslöshetsersättning borde staten ta ansvar för dem, menade utredningen.33 underströks att en allians inte skulle lösa dansområdets problem med låga anslag och liten infrastruktur. Inte heller skulle situationen för de fria koreograferna förbättras eftersom de inte skulle omfattas av alliansens verksamhet.34 Liksom på teaterområdet skulle även en majoritet av de frilansande dansarna stå utanför alliansen och det var därför viktigt att arbetet med att förbättra villkoren generellt på dansområdet fortsatte, menade utredningen.35 Mot bakgrund av handlingsprogrammet för den professionella dansen och de positiva erfarenheter regeringen bedömde sig ha av verksamhet föreslog regeringen i budgetpropositionen att en allians för dansområdet skulle inrättas. Regeringen föreslog att skulle avsätts för ändamålet och även att bidraget till skulle höjas med till totalt per år.36 ställde sig bakom regeringens förslag. Med anledning av en motion37 i vilken motionärerna föreslog att en ytterligare utbyggnad av alliansmodellen utöver vad regeringen förslagit borde utredas, uttalade utskottet att den nya dansalliansen borde få verka så att erfarenheter kunde vinnas innan ytterligare allianser inrättades.38 31Ann : En framtida dansallians, . 32Ann : En framtida dansallians, , s. 9 och 17. 33Ann : En framtida dansallians, , s. 7. 34Allianserna omfattar enbart utövare och inte upphovsmän. 35Ann : En framtida dansallians, , s. 3. 2005/06:1, utg.omr. 37Motion 2005/06:Kr398 (V). 2005/06:KrU1. 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE 2.2.3 En musikallians inrättas I vårpropositionen aviserade regeringen att alliansmodellen borde byggas ut för dansare och att en allians för musiker skulle inrättas.39 För att samordna de berörda parternas arbete med att organisera en musikallians gav regeringen i uppdrag att ansvara för denna samordning.40 Resultatet av arbetet och förslag på hur en kommande musikallians skulle kunna utformas redovisades i en rapport.41 I budgetpropositionen presenterade regeringen ett förslag om att en allians för musiker skulle inrättas och att Dansalliansen skulle byggs ut. Regeringens avsikt med detta var att utveckla matchning och arbetsförmedling samt att stimulera den konstnärliga utvecklingen på området. Därmed, menade regeringen, bidrog allianserna till att förbättra arbetsmarknaden för scenkonstnärer.42 För att finansiera utbyggnaden av alliansmodellen tillförde regeringen det aktuella anslaget43 . Av propositionen framgick även att det ankom på regeringen att fördela medlen mellan den utbyggda Dansalliansen och den nya Musikalliansen och att ange de närmare villkoren för verksamheterna.44 I sitt betänkande med anledning av propositionen sade sig kulturutskottet vara väl medvetet om de problem som fanns på den konstnärliga arbetsmarknaden och såg därför med tillfredsställelse på de föreslagna satsningarna för dansare och musiker genom vilka ett antal frilansande konstnärer inom scenkonstområdet kunde få en social och ekonomisk trygghet. beslutade i enlighet med regeringens förslag.45 2.3 Villkor för statsbidraget till scenkonstallianserna I regleringsbrevet till specificerar regeringen villkoren för statens bidrag till scenkonstallianserna. Villkoren sammanfattar de syften som regering och riksdag ställt upp för verksamheten. Villkoren för bidraget är att Teater-, Dans- och Musikallianserna ska verka för frilansande skådespelares, dansares och musikers trygghet och minskade beroende av arbetslöshetsförsäkringen samt stimulera till utveckling och rörlighet inom respektive konstområde.46 2006/07:100. 40Regeringsbeslut Ku2007/2376/Kr. 2007/08:1, utg.omr. 17 s. 58 f. 17 anslag 28:2, sedermera anslag 1:2. 2007/08:1, utg.omr. 452007/08:KrU1 och rskr. 2007/08:59. 46Regleringsbrev för avseende , Ku2011/1960/RFS (delvis). 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE 2.4 Riksdagsmotioner om scenkonstallianserna I samband med beredningen av budgetpropositionen behandlade kulturutskottet två motioner med förslag om att bidragen till scenkonstallianser skulle öka.47 de gröna föreslog att anslaget skulle tillföras utöver regeringens förslag. Syftet med detta skulle vara att alliansmodellen skulle kunna byggas ut och allt fler kulturutövare, också utanför branscherna musik, dans och teater, skulle kunna omfattas.48 Även föreslog att bidraget till Teater-, Musik- och Dansallianserna skulle öka med för att frilansande kulturutövares möjligheter till försörjning och kompetensutveckling därmed skulle förbättras.49 Med anledning av dessa motioner erinrade kulturutskottet om att betydande satsningar gjorts på alliansmodellen under föregående mandatperiod då Teater- och Dansallianserna byggts ut och Musikalliansen inrättats. Utskottet ansåg vidare att alliansmodellen varit framgångsrik och påminde om att en uppföljning och utvärdering genomfördes av en arbetsgrupp inom kulturutskottet med företrädare för samtliga politiska partier.50 Resultatet av gruppens arbete, som väntades bli klart , borde inte föregripas. Mot denna bakgrund kunde utskottet inte biträda motionsyrkandena.51 2.5.1 föreslår sammanslagning av allianserna presenterade den senaste övergripande kulturutredningen sitt slutbetänkande.52 Utöver analys och förslag till den övergripande statliga organisationen på kulturområdet samt förslag till nya kulturpolitiska mål föreslog utredningen bl.a. även att Teater-, Dans- och Musikallianserna skulle slås samman till en gemensam scenkonstallians. Utredningen ansåg att de särskiljande dragen i verksamheterna kunde behållas som betydande samverkansvinster och större kulturpolitisk tyngd borde kunna uppnås genom en sammanslagning.53 I ett gemensamt remissvar från Teater-, Dansrespektive Musikalliansen ställde bolagen sig mycket kritiska till förslaget att slå samman allianserna. Man menade bl.a. att en sammanslagning skulle kunna bli administrativt fördyrande och i värsta fall äventyra möjligheterna att på bästa sätt genomföra bolagens huvuduppgifter. Man ansåg vidare att risken var stor att en samman- 2011/12:KrU1. 48Motion 2011/12:Kr320 (MP). 49Motion 2011/12:Kr286 (V). 50Utskottet avsåg arbetet med den föreliggande rapporten. 2011/12:KrU1 s. 19. 52Kulturutredningen (SOU 2009:16). 53Kulturutredningen (SOU 2009:16) kap. 713. 2 ALLIANSMODELLENS UTVECKLING OCH SYFTE slagning skulle skapa oro och branschmässiga motsättningar samt behov av organisatoriska mellanstationer som skulle öka kostnaderna för verksamhe- I sin proposition med anledning av gjorde regeringen bedömningen att Teater-, Dans- och Musikallianserna tills vidare borde drivas som tre separata bolag. Alla möjligheter till samarbete borde dock prövas.55 2.5.2 Nya kulturpolitiska mål På förslag av regeringen och mot bakgrund av förslag beslutade 2009 om nya nationella kulturpolitiska mål.56 Enligt dessa ska kulturpolitiken vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. främja kvalitet och konstnärlig förnyelse.57 54Remissvar över (SOU 2009:26) från , Dansalliansen och Musikalliansen, daterad . 2009/10:3 s. 55. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5 och rskr. 2009/10:145. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5 och rskr. 2009/10:145. Utöver vad som framgår ovan ska kulturpolitiken enligt de kulturpolitiska målen främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. 3 Verksamheten vid scenkonstallianserna 3.1 Scenkonstallianserna är aktiebolag Teater-, Dansrespektive Musikalliansen drivs i aktiebolagsform. Ägarsammansättningen varierar mellan respektive allians och har anpassats efter det aktuella scenkonstområdets särskilda förutsättningar. Fördelningen av ägandet i de tre allianserna presenteras i tabell 3:1 nedan. TABELL 3:1 ÄGARFÖRHÅLLANDEN I SCENKONSTALLIANSERNA Ägare, andel i % 33,3* **Varav (Symf) äger , äger och äger . företräder arbetsgivare på scenkonstområdet. Medlemmarna representerar verksamheter som drivs i såväl statlig, regional, som privat regi.58 Svensk Scenkonst är delägare i alla tre allianser, liksom stiftelsen . Även är delägare i samtliga tre allianser eftersom fackförbundet organiserar utövare på alla tre scenkonstområden. I Musikalliansen utgörs även det fack- liga delägarskapet av och (Symf).60 Dansalliansen skiljer sig från de andra två allianserna genom att den aktuella centrumbildningen på området, Danscentrum61, är delägare. 59Trygghetsrådet TRS är en stiftelse som bildats gemensamt av parterna genom kollektivavtal. Syftet med TRS verksamhet är att öka tryggheten i arbetslivet genom att underlätta omställning till nytt arbete och genom att stödja förebyggande insatser i syfte att undvika uppsägningar. Uppgifter från TRS i e-brev . 60Musikerförbundet organiserar musiker och artister inom samtliga genrer (rock, pop, dansband, klassisk/konst, jazz, folk, studio, musikal och cover) samt upphovsmän (tonsättare, kompositörer, textförfattare och arrangörer), ledare (kapellmästare, dirigenter och körledare), verksamma inom området studio och scen (producenter, ljudtekniker och discjockeyer) och pedagoger (musiklärare och musikcirkelledare). Symfs medlemmar återfinns i huvudsak inom verksamhet som kan hänföras till vad man brukar kalla den västerländska konstmusiken. 61Danscentrum är en medlems- och arbetsgivarorganisation för det fria danslivet och tecknar kollektivavtal med dansgruppers och koreografers räkning. 2011/12:KrU10 3 VERKSAMHETEN VID SCENKONSTALLIANSERNA bildningar förekommer även på teaterrespektive musikområdet men är alltså inte delägare i Teaterrespektive Musikalliansen.62 Som framgår av tabell 3:1 har ingen av delägarna i respektive bolag egen majoritet. Bakgrunden till fördelningen av ägandet är att viss jämvikt har ansetts vara lämplig då både arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer finns representerade bland ägarna. 3.2 Villkor för anställning regleras i kollektivavtal Grunden för respektive scenkonstallians verksamhet är de kollektivavtal som parterna slutit. Villkoren för anställning vid allianserna regleras i dessa kollektivavtal.63 Samtliga allianser har vissa grundkrav som måste uppfyllas för att man ska komma i fråga för en anställning. Kraven är alliansspecifika men har vissa grundläggande gemensamma utgångspunkter. Den som får anställning ska ha dokumenterad professionell erfarenhet av att arbeta som skådespelare, dansare respektive musiker64. Dessutom ska den som får anställning tidigare i viss omfattning ha arbetat i statligt/offentligt65 finansierad verksamhet. Rätt till anställning vid För att ha rätt till anställning vid krävs att den sökande vid anställningstillfället har en dokumenterad professionell erfarenhet av att arbeta som skådespelare med en sammanlagd anställningstid vid en institution eller fri grupp med statligt stöd i en omfattning av under den senaste femtonårsperioden.66 Dessutom ska den sökande ha arbetat som fri- 62Också Teatercentrum tecknar kollektivavtal med teatergrupper, men är inte delägare i . För det fria musiklivet finns inget motsvarande kollektivavtal. 63För har kollektivavtal träffats mellan arbetsgivarorganisationen och . För Dansalliansen har kollektivavtal träffats mellan alliansen och . Musikalliansens kollektivavtal har träffats mellan alliansen, (Symf), () och . 64Med begreppet musiker avses här musiker, sångare, korister, musikalartister, och dirigenter. 65Avtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal vid TA , perioden 2011-01-012011-12-31, 3 § punkt 2, Kollektivavtal Musikalliansen perioden 2008-06-012009-12-31 (prolongerat) 3 § punkt 1, samt Kollektivavtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal (dansare) vid DA Dansalliansen perioden 2010-01-012011-12-31, 3 § punkt 2. 66De teatrar som avses är statsunderstödda teatrar som vid anställningsperioden varit bundna av mellan och Svensk Scenkonst, fria teatergrupper som uppburit ett- eller treårsbidrag enstaka produktionsbidrag enligt Statens kulturråds beslut. Därutöver kan genomgången statlig teaterhögskola eller motsvarande tillgodoräknas som yrkeserfarenhet. Då det finns särskilda skäl kan godkänna annan anställning inom yrket som kvalificerande. 3 VERKSAMHETEN VID SCENKONSTALLIANSERNA 2011/12:KrU10 lans inom sitt yrkesområde den senaste treårsperioden räknat från det tänkta anställningsdatumet och haft minst tolv månaders anställning inom yrkesområdet . (Dessa kan vara anställningar hos arbetsgivare med eller utan offentlig finansiering. Rätt till anställning vid Dansalliansen För anställning vid Dansalliansen gäller grundkravet att dansaren räknat från den tänkta anställningstidpunkten ska ha arbetat som dansare. (Dessa kan vara anställningar hos arbetsgivare med eller utan offentlig finansiering.) Därtill ska dansaren ha arbetat som dansare med anställning hos arbetsgivare med offentlig finansiering.68 Rätt till anställning vid Musikalliansen För att ha rätt till anställning vid Musikalliansen krävs att den sökande musikerns69 verksamhet omfattas av offentligt kulturstöd. Den sökande ska därvid räknat vid anställningstillfället ha uppburit offentligt kulturstöd enligt minst ett av följande krav: under minst 80 produktionsveckor70 ha varit engagerad som utövare vid en institution som finansieras av offentligt kulturstöd ha medverkat i väsentlig utsträckning som utövare i fri musikgrupp som uppburit ekonomiskt stöd från vid minst ett tillfälle ha medverkat i väsentlig utsträckning som utövare vid inspelning av fonogram som erhållit fonogramstöd från ha uppburit arbetsstipendium eller annat stöd från regelbundet ha uppträtt hos arrangör som mottagit stöd som arrangerande musikförening från eller annat offentligt stöd för arrangörer71 ha medverkat i väsentlig mån som utövare i en turné som finansieras av Rikskonserter eller annan offentligt finansierad turnéarrangör.72 67Särskilda regler gäller för den som varit sjukskriven eller föräldraledig som meriterna beräknas på. Avtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal vid TA , perioden 2011-01-012011-12-31, 3 §. 68 Särskilda regler gäller för den som varit sjukskriven, föräldraledig eller gravid som meriterna beräknas på. Kollektivavtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal (dansare) vid DA Dansalliansen perioden 2010-01- 012011-12-31. 69 Med begreppet musiker avses här musiker, sångare, korister, musikalartister och dirigenter. 70 kan vara allt från en konsertproduktion , en del av eller en veckas arbete i en längre produktion eller anställning. 71 Detta gäller endast tillsammans med ett annat kriterium. 72 Då det finns särskilda skäl kan godkänna även annan yrkeserfarenhet som kvalificerande. 2011/12:KrU10 3 VERKSAMHETEN VID SCENKONSTALLIANSERNA Utöver att uppfylla något av dessa krav ska den sökande vara professionell och därvid ha varit verksam som frilansande utövare inom musikområdet räknat från den tänkta anställningstidpunkten. För att uppfylla kraven krävs inte 18 hela månaders engagemang, utan det är i princip tillräckligt med 18 endagarsengagemang fördelat på 18 månader.73 Synen på grundkraven för alliansanställning Flertalet av de organisationer som utvärderingen inhämtat uppgifter från bedömer att grundkravet på att i viss omfattning ha arbetat för en verksamhet med statligt/offentligt stöd för att komma i fråga för anställning vid scenkonstallianserna är rimligt. Även om inrättandet av den första scenkonstalliansen till viss del var en arbetsmarknadspolitisk reform uppfattar många statens fortsatta satsning på allianserna som en del av kulturpolitiken eftersom verksamheten sedan drygt finansieras med medel från statens kulturbudget (utg.omr. 17).74 Mot denna bakgrund uppfattas det också som rimligt att staten stöder de enskilda skådespelare, dansare och musiker som arbetar vid de scener och i de grupper som statsmakterna har valt att stödja verksamhetsmässigt genom t.ex. verksamhets- eller projektbidrag. Kraven på meriter från statligt/offentligt finansierad verksamhet för att få en alliansanställning understryker att allianserna är en del av den statliga kulturpolitiken, menar man. Inrättandet av allianserna bygger dessutom på kollektivavtal som parterna träffat, vilket visar att parterna är överens om grundkravens utformning.75 (Se vidare avsnitt 2.1.) Även om det generellt sett finns ett brett stöd för alliansmodellen och kollektivavtalens anställningskriterier, som man uppfattar som tydliga och utan utrymme för godtycke, förekommer också en diskussion om de krav som gäller för att få en alliansanställning. Sammanfattningsvis är det följande frågor som tas upp: Frågan om meriter från film och tv, som i stor utsträckning är offentligt finansierade. Dessa meriter beaktas inte på samma sätt i samband med rekrytering till allianserna som meriter från offentligt finansierade verksamheter vid institutionsteatrar och fria professionella teatrar. Frågan om avgränsningen till offentligt finansierad verksamhet. Synpunkten att erfarenheter från privat finansierad verksamhet borde kunna likställas med erfarenheter från offentligt finansierad verksamhet diskuteras. 73Särskilda regler gäller för den som varit sjukskriven, föräldraledig eller gravid som meriterna beräknas på. Kollektivavtal Musikalliansen perioden 2008- 06-012009-12-31 (prolongerat). 74Som framgår av avsnitt 2.2.1 fördes medel över från statsbudgetens utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid i samband med permanentandet av verksamhet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36, bet. 2000/01:KrU1 och rskr. 2000/01:59. 75Uppgifter i intervjuer: , SYMFM och Svensk Scenkonst . 3 VERKSAMHETEN VID SCENKONSTALLIANSERNA 2011/12:KrU10