rfr · GZ0WRFR9 · 2012-01-01 00:00:00 — Dygnet runt-jourer inom alla verksamhetsområden Snabbare mobilisering i störda lägen Beredskapsövningar och utbildningsinsatser genomförda Bilder som visades av , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. Med järnväg som bas ska erbjuda effektiva godstransporter till svensk industri och handel kör två olika typer av tåg; systemtåg och nätverkståg Vi utbildar för vintern Vinterutbildning på schemalagda möten: Vinterdialog i hela företaget: Så förbereder vi oss för vintern Schemalagd utbildning för all trafikpersonal: Konkreta tips och arbetssätt för vintern, genomgång styrande dokument. investerat i utbildning och förberedelse /2012 Häften med vintertips till all vår personal i trafiken : Instruktion för vinterförberedelser inom division Produktion Heta tips och kalla fakta Tillsammans blir vi bättre Vi sätter till extra resurser när det blir vinter Resursallokering bland annat: Lokväxlare: extra dedikerade resurser för lokväxling till/från verkstäder för avisning och extra underhåll på 12 orter Avisning: avtal med verkstäder/fastighetsägare orter Fyra driftnivåer styr hur vi sätter in extra resurser i produktion och planering vid störningar Vi samverkar med andra och deras entreprenörer: Snöröjningsmöten om snöröjningsplaner för våra 25 viktigaste bangårdar 3 sätt att minska kontaktledningshaverier testas den här vintern Underhållsverkstäder (, Euromaint, Swemaint, Jernhusen m fl): Extra reservdelar till verkstäder Avtal med verkstäder/anläggningar för avisning runt om i landet förberedelser är viktiga; men inte avgörande för framgång ansvarar för sina förberedelser, fungerande lok och vagnar mm. Utan fungerande infrastruktur, spelar det ingen roll vad gör Om alla bara gör det de sagt de ska göra, så kommer den här vinterns trafik att fungera mycket bättre än den förra Underhållsproblemen smälter dock inte bort när det blir vår På dessa spår körs exporten från pappersbruk ut till väntande kunder i . - 5 fullastade tåg/vecka - 3-4 tåg/vecka de kvarstår året runt! Bangård: Tisken, utanför Spåret till höger är huvudtågspåret mellan . Just där loket står gör rundgång på de vagnar som växlas upp från . Bilder som visades av , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. Hur kommer tågtrafiken att gå ? , BTO/Tågab Snö-droppe får ekonomisk bägare att rinna över Trafikreducering, exempel: av 100 tåg = 80 kvar av 50 (+50) tåg = 40 kvar Osthyvel drabbar ad hoc-trafik Bilder som visades av under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. Planering inför dåligt vinterväder har en infrastruktur som fungerar väl. Inget tyder på att järnvägens förseningar är större här än i andra länder. Vi lägger också ner stora resurser på järnvägen jämfört med och . Offentlig stöd till infrastrukturen Stöd (m) /tåg- /resan Källa: Nash, C., J-E. , H. Link (2011). Comparing three models for introduction of competition into railways is a Big so Bad after all? Vi skulle kunna få ut mer av de medel som satsas genom att i ökad omfattning basera beslut på information om sakernas faktiska tillstånd, dvs. det finns behov av evidensbaserat beslutsfattande. Vad behöver vi veta? Hur trångt är det på spåren? Ger information om hur hårt packad och därmed hur störningskänslig trafiken är. Hur vanligt är det att (presumtiva) operatörer avstår från att söka tåglägen därför att man inte tror att det är någon idé? Hur vanligt är det att önskemål om tåglägen helt avvisas? Hur vanligt är det att operatörer ges ett sämre tågläge än vad man begärt? Hur utvecklas detta mönster över tiden? Informationsbehov (forts.) Hur stora är, och hur sprids förseningar i systemet? Behövs för att identifiera särskilt känsliga delar av nätet och för att anpassa felavhjälpning/resursinsatser. Hur många tåg ställs in? Hur stora är förseningarna? När och var inträffar de? Hur ser utvecklingen ut över tiden? Nuvarande förseningsstatistik är behäftad med betydande kvalitetsproblem. Det saknas information om antalet inställda tåg. Informationsbehov (forts.) Vilka typer av åtgärder krävs för att hantera dåligt vinterväder? Vad kostar det att öka arbetsinsatserna? Kunskapen om vad det de facto kostar att genomföra olika aktiviteter är mycket dålig. Vilka effekter får respektive åtgärd? Kunskapen om sådana effektsamband mycket dålig. vidare seminarium Från underhållsberg till Hur ofta inträffar det dåliga vädret och hur mycket ska man lägga ut för att gardera sig för sällsynta händelser? Det finns mycket begränsade möjligheter att fatta beslut (bland annat) om lämpliga insatser om vinterberedskap baserat på forskning och beprövad erfarenhet. Tack för uppmärksamheten. Bilder som visades av under hennes presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. Internationella kombitransporter ökar mest Från näringslivet finns stora ambitioner att lägga mer transporter på järnväg. -Behövs kapacitet, åtgärda flaskhalsar, drift och underhåll -Behövs fler öppna intermodala terminaler -Behövs bra affärsmodeller -Behövs bättre lösningar för samlastning -Behövs ökad flexibilitet -Minskade administrativa hinder -Behövs rutiner för att fungera i hela kedjan för en internationell transport - flödesorientering -Krävs ökad tillförlitlighet och förmåga att förebygga och hantera störningar nästa länk, tex. som inte är optimalt i Tappar kunder som inte litar på transporterna Flytt av verksamhet till andra länder arbetstillfällen Önskvärd ökning av järnvägstransporter uteblir Mer gods på lastbil Svårt att nå miljömålen Bättre värdering av godset behövs Ansats finns bla genom finansierat projekt: Järnvägsnätet ej anpassat för godstrafikens behov beslutsunderlagen måste utvecklas Bättre underlag för mer relevanta bedömningar av investering i järnväg, drift och underhåll, prioritering mellan person- och godståg vid tidtabellskonstruktion, överflyttning av gods mellan trafikslag Bilder som visades av under hennes presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. AB snöförberedelser inför vintersäsong 2011- 2012 uppstod stora trafikstörningar, framförallt i spårtrafiken. T-banan ovan jord ställdes in, lokalbanorna och pendeltåg hade stora problem. drabbades busstrafiken i länet av omfattande stopp i trafiken efter kraftiga snöfall. Avsaknad av en gemensam lägesbild (Stanna hemma!) Vägbanorna är i gott skick vs. Tjänsteman och kommunikatör i beredskap Delegerat snösamordningsansvar till trafikentreprenörerna Krisövningar på olika nivåer rutiner och samverkan - kommunikation Medverkan i regionalt samråd Trafik- och underhållsentreprenörenhar beredskapsplaner för olika scenarier Ökad robusthet i informationssystemen Effektiv samverkan och kommunikation krävs för att säkerställa framkomlighet Säsongens största utmaning och framgångsfaktor? Osäkra väderrapporter - kan leda till kort framförhållning och felaktiga prioriteringar Bristfällig snöröjning på det lokala och regionala vägnätet - felparkerade fordon, snövallar etc Bilder som visades av under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om järnvägens vinterberedskap för person- och godstrafik. organiserar 15 000 medlemmar inom järnvägsbranschen. Trafikoperatörer: Arriva, DSB, MTR, SJ, , , Cargonet. Underhålls och serviceföretag: Alstom, Euromaint, Mantena, , Infrastrukturföretag: Infranord, , , VR Track, Rail Care. Varför järnvägstrafiken är viktig Bygger samman regionerskapar tillväxt måste minska sina koldioxidutsläpp Från bil, buss, flyg till järnväg. Cargonets tillbakadragande innebär 50 000-75 000 fler lastbilstransporter på vägarna. Kommer tågen fram? blev 28 847 tåg inställda i persontrafiken. Persontrafiken hade dessutom . Förtroendet för trafikslaget måste återupprättas. Förseningskostnaden är 5,1 miljarder för samhället Regionala privatresor 1 525 miljoner Nationella privatresor 2 312 miljoner Inställda tåg 277 miljoner Arbetsresor - 981 miljoner Totalt = 5 095 miljoner Drift, underhåll och reinvesteringar Utgifter 2007-2013 (miljoner euro) Längd tågräls (km) Utgifter som andel av längd revisorer 2002/03:6 Problem och aktörer i järnvägstrafiken. 2002 Vinterutredning åtgärdsprogram inom järnvägssektorn. Tågförseningarna ska minska . Informationen till resenärerna före under och efter resan ska märkbart förbättras. Snöröjning och andra vinteråtgärder särskilt i ska i fortsättningen fungera avsevärt bättre . Resenären har alltid en garanti att bli transporterad till färdbiljettens slutstation oavsett störningar. SOU 2010:69 Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Allt går att fixa med gaffatejp - eller? Stora brister i underhållsarbetet Finns inga underhållsfria tåg. Alla tåg måste rulla. Akuta och provisoriska reparationer utförs. Service och förebyggande underhåll skjuts upp. Skadliga ekonomiska incitament mellan tågoperatör och underhållsleverantör. Entreprenörerna uppfyller officiella krav i förfrågningsunderlag angående säkerhetssystem. Övertro på kontraktuella säkerhetsåtaganden. I praktiken stora brister i säkerheten längst ut i linjen. Företagens egenkontroll måste kompletteras med extern kontroll och uppföljning av och Transportstyrelsen. Från förfrågningsunderlag till kontroll och uppföljning på plats. Fördjupade säkerhetsutbildningar för personalen. Vilka åtgärder krävs för en fungerande järnväg? Långsiktiga investeringar i infrastrukturen. Förbättrat underhåll av tågen. Extern uppföljning och kontroll av entreprenörer. Ekonomiska incitament för miljövänliga transportalternativ. Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En