rfr · GZ0WRFR16 · 2012-01-01 00:00:00 — ligger allting utanför den stora industrins väggar, och så frågar man sig vad det är som händer. Man har naturligtvis outsourcat mycket av det här, och frågan är vad som kommer att vara kvar. Jag tror att försäljning, marknadsföring, organisation kommer att finnas kvar, för det finns ett större momentum i att förändra det. Att förändra den tidiga utvecklingen går ganska fort, för det är teknikplattformar som radikalt har förändrats och det är lättare för små aktörer att få tag på teknikplattformarna. Jag tror därför att vi ser ett paradigmskifte, och detta kommer att vara en del av det som driver utvecklingen framåt. Jag tror också att man måste ta hänsyn till det när man konstruerar en plattform i . Vad är det vi ska vara bra på, vad är det vi kan vara bra på och vad är det vi vill vara bra på framöver? Ordföranden: har jag , , och . Vi försöker oss på lite av det vi har i kammaren, alltså inlägg på ungefär en minut. , : Jag tror att det finns problem när det gäller integritetsfrågorna, inte minst när det gäller befolkningsstudier. Det gäller till exempel den stora studien på KI där det både var fråga om uppgifter och genetiskt material. Regeringen har ju tillsatt en utredning som ska titta på detta, och jag tycker att det är väldigt angeläget, för det är viktigt för konkurrenskraft. Jag tycker också att man ska ha hit många fler utländska forskare. Det gäller inte bara industrin utan också i akademin. Här kan staten göra olika saker. Till exempel VR, , skulle kunna ta och ge ett projektbidrag till dem som kommer hit så att de har en finansiering innan de hinner få ordinarie anslag. Även expertskatten är viktig. , : Jag representerar Healthcap som är en venture capital-fond inom life sciences. Jag vill egentligen mest bekräfta bild av den strukturomvandling som pågår inom den forskande life science-industrin. Det här är en trend som har pågått , vi talar om , där innovationer flyttar ut i mindre företag bort från den stora industrin. Jag kan bara ge lite statistik för att utskottets ledamöter ska förstå detta. Jag representerar en verksamhet som är en ny organisationsform för industriell utveckling, kan man säga. Våra portföljbolag bedriver lika många kliniska prövningar som eller gör, fast vi gör det i en virtuell organisationsform. Våra företag har tagit 15 läkemedel till marknaden , vilket är lika många som . I tillägg till detta har våra bolag tagit 45 medicinsk-tekniska produkter till marknaden, varav flera säljer för många, många miljarder. Vi har en FoU- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN budget i på över 1 miljard, och internationellt ligger våra bolag på kanske i FoU-budget. Det är alltså en väldigt kapitaleffektiv organisationsform för industriell utveckling som jag tror ligger lite under radarskärmen för beslutsfattarna, så därför tyckte jag att det var viktigt att komma hit och kanske belysa det perspektivet. Jag tror att det här är någonting som vi i måste förhålla oss till. Det sker väldigt mycket internationellt och det man från politiskt håll kan göra är naturligtvis de breda, generella åtgärder som många av talarna har belyst. Att öppna upp sjukvården för den här typen av bolag är väldigt viktigt. Det andra är att finansieringsproblematiken är uppenbar. Vi kan se att vi i inte alls använder våra kapitalresurser i detta. Svenska AP- fonder och de flesta pensionsbolag investerar inte i den här verksamheten. Vårt kapital kommer till från utlandet. Det tredje gäller mjuka pengar i olika former av stöd, där det sker mycket i , men där övriga EU har kommit mycket längre och det finns många fler former för att underlätta för den här typen av företag, både vad gäller skattesubventioner men också olika stöd. , : Som flera har varit inne på har vi en liten hemmamarknad, och innovationer sker alltmer i globala nätverk. Det här ställer stora krav, både på de små och medelstora företagen. Från det allra minsta företaget till det stora företaget måste man ha en stor kunskap om de internationella trenderna och den globala utvecklingen och var behoven och marknaden finns. Det gäller att både SMF och regioner har den här omvärldskunskapen. På den regionala sidan pratar man nu inom EU ofta om smart specialisering. Det är någonting som både det lilla företaget, regioner, klusterinitiativ och så vidare måste ta ställning till: Vad kan vi vara i framkant inom i ? Vad är det vi ska göra i globala nätverk, och var kan vi hitta kompetens och i stället samverka? Det här är alltså ett viktigt område där staten kan ha en roll i att stödja uppbyggnaden av strategiska förhållningssätt både i regioner och hos SMF kring hur de ska hantera det faktum att det är globala processer och globala innovationsprocesser. , : Jag vill svara på din fråga lite kort bara. Kan landstingen samarbeta mera? Absolut kan de göra det. Så uppfattar vi det i alla fall. Det skulle vara glädjande att se att de samarbetar mera. Vi kanske har för många landsting i ? Kan akademin samarbeta över landet? Ja, det är likadant här. Det kan de absolut göra. Det skulle vara av stort värde för oss om vi hittade organisationsformer eller strukturer som samarbetar. Det var tre frågor, och jag hoppar över fråga två, men den tredje, kan vi göra något ytterligare för att locka forskare, arbetskraft till , kan jag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag satt ute i i en mycket intressant diskussion , och där kom det fram ett mycket tydligt och klart exempel på hur man ska göra: Se till att hitta helhetslösningarna för de här familjerna som flyttar hit, inte bara forskarna! är det så att de tackar nej till folk som ska flytta hit därför att det inte finns tillräckligt med lägenheter. Det finns inte tillräckligt med bostäder. Det är en väldigt enkel, konkret och handfast åtgärd som man kan göra. Se även till att det finns skolor och nätverk runt omkring. Ordföranden: För att vi ska hinna med fler frågor måste jag begränsa de ytterligare som vill svara på frågorna. Vi får alltså prioritera frågorna ett tag. Det är sista omgången . , Tillväxtanalys: Jag ska hålla mig kort. I de här frågorna är det väldigt viktigt att hålla koll också på vad andra länder gör. För att ta frågan om kompetensförsörjning är det ett centralt område i stort sett i alla länder vad gäller life science. Där kan man titta framför allt på , för det är ett land där man har kommit väldigt långt i det strategiska tänkandet runt de här områdena. Vad man kan konstatera är att alla myndigheter där har ett uppdrag att kommunicera denna strategi och visa upp landet utomlands. Man har också gjort stora undantag i immigrationslagstiftningen vad gäller rekryteringen av forskare. Man har bland annat gjort undantag från inkomstkrav för disputerad personal som tar sig till landet. Ordföranden: för det! är det tur för , som representerar , att ställa sin fråga. (C): Jag säger som mina kolleger: Det är jättetrevligt att ni kunde medverka med så kort varsel. Det är också roligt med alla som har tagit sig hit för att lyssna och alla som ser på tv. Sedan vill jag också rikta ett tack till kanslipersonalen. Det är ofta man glömmer bort att det faktiskt finns väldigt duktiga människor som ordnar detta också. Tack så mycket, ni har gjort det väldigt bra! Jag tror nu när jag tittar på klockan att jag får lov att skippa mitt fluff och gå rakt på frågan. Jag ställer frågan till den som är hågad kanske med flera har lust att svara på detta. Min fråga är: Vilken betydelse har arbetet med både innovationsstrategin och forsknings- och innovationspropositionen för just life science-industrin? Ordföranden: , , för en distinkt fråga till en distinkt person. , : Innovationsstrategin och propositionen är två viktiga processer som är i gång och som har bäring på detta område. Som jag sade i mitt anförande är syftet med innovationsstrategin att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN möta globala samhällsutmaningar men också att försäkra och förstärka konkurrenskraften hos företagen i samt att fortsatt leverera välfärds- och samhällstjänster på ett bra sätt och med god kvalitet . Vad gäller innovativa produkter och lösningar inom life science är detta en viktig del i innovationsstrategin, och det kan bidra till förnyelse inom hälso- och sjukvården. Ett exempel är satsningen på innovationsupphandling, som jag nämnde tidigare. Vad gäller arbetet med forsknings- och innovationspropositionen som kommer är det ett viktigt arbete, vilket vi har varit inne på. Det handlar bland annat om samverkan mellan akademi, näringsliv och institut med flera. Hur kan resurstilldelningen till forskningen förändras och utvecklas? Det är alltså två arbeten med FOI-proppen och innovationsstrategin som är väldigt viktiga och som har bäring på life science-området. Ordföranden: hänsyn till att alla ledamöter som vill måste hinna ställa sina frågor innan vi har en votering det är en skarp deadline i det här huset, kan jag berätta släpper jag just nu inte in fler svarande på detta, utan ni får återkomma. lämnar jag ordet till , som representerar . (SD): Tack, herr ordförande! Jag fäste mig vid några ord som jag tror att det var som sade: Innovationsupphandlingarna är alltför kostnadsinriktade. Detta hämmar innovationer. Jag menar då att många av de storföretag vi ser i inom telekom, inom flygindustrin, det som förr kallades Asea inom elkraftförsörjning och kraftöverföring byggde på offentlig upphandling. Men hur ser det ut nu mellan landstingen? Finns det någon samordning mellan landstingen för att gemensamt upphandla innovationer, eller är det så att varje landsting sköter detta själv och att bilden är alltför splittrad? Det var min frågeställning. Ordföranden: har vi lite olika möjligheter. Är det någonting kan svara på samordnar ni er upphandling? Jag antar att det handlar om medi- cinsk-teknisk utrustning, till exempel. , i län: Det förekommer. Ordföranden: nöjd med det svaret, eller är det någon annan som vill svara på denna väldigt avgränsade och distinkta fråga? , : I allt ökande utsträckning sker detta, får man ändå hålla med om. Om vi tar samarbetar de fyra landstingen i väldigt stor utsträckning för att just upphandla enligt den offentliga principen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Jag sitter i styrelsen för Swedish Medtech. Visst samarbetar landstingen i många av upphandlingarna, och vi ser att samarbetet mellan landstingen ökar. Vi ser alltså att det blir mer och mer färre och stora upphandlingar i . Normalt är det sex stora upphandlingsområden företagen får svara på. Ordföranden: så mycket för det! Då tänkte jag passa på att ställa en fråga, och den riktar jag till . Du var i din presentation inne på det var egentligen ett svar på frågan från vad som behövs för att de många små ska kunna anpassa sig till den nya världsbilden. Då nämnde du, egentligen lite svepande, det här med skatter. är det inte skatteutskottet som ordnar detta, men vi hörde också av att inga pengar kommer från till de här investeringarna. Det är ganska anmärkningsvärt, och då måste vi fråga oss vad det är för skatter som behöver förändras. Du nämnde själv, eller om det möjligtvis var , kommanditbolagsbeskattningarna kommanditbolag är skattesubjekt; man beskattar dem inte separat. Det är väl en sådan sak, antar jag, men vad är det i övrigt som du eller ni inom har identifierat som borde förändras? Vad skulle den statsfinansiella effekten vara? Har du någon beräkning på vad dessa förändringar skulle kosta initialt? Att detta sedan i nästa ände skulle kunna resultera i ökade inkomster för landet är någonting vi sällan tar hänsyn till när vi gör just budgetprioriteringar. Då är i stället allt vi gör bara kostnader, och det är för att vi ska kunna göra korrekta bedömningar av olika reformer. Ska du börja med att svara på det, ? , medlemsorganisationen : Jag kan gärna börja. Det är precis som du säger: Frågan är komplex, men jag tror att den är ganska straightforward. Jag ber också mina kolleger att fylla i, för det finns ett antal punkter i detta. Jag tog kommanditbolagsstiftningen, som absolut behöver ses över för att vi ska kunna attrahera det kapital pratade om, som just nu i stället får kapitalet att fly landet eller sätta sig någon annanstans. En direkt avdragsrätt för FoU-investeringar är en konkret åtgärd som är ganska enkel att ta till. Uppskjutande av arbetsgivaravgifter i , alltså sådana som redan går med venture capital-pengar eller andra pengar och inte har några direkta inkomster, är en annan. Det är tre klara exempel, men sedan ber jag mina kolleger fortsätta. , : Skattelagstiftningen är också väldigt viktig för stora globala bolag. Tittar jag på har vi verksamhet både i och i , framför allt. I tar man nu och inför en så kallad patentbox som innebär att man bara behöver betala bolagsskatt på produkter som har ett engelskt patent. Man kopplar också detta till att mana- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN gement ska finnas i . Man kommer även att sänka bolagsskatten till . Det är klart att detta har stor betydelse för ett företag som är verksamt i två länder, och jag tror att måste ta och svara upp om man ska vara fortsatt konkurrenskraftig. Ordföranden: Jag ställde frågan mot bakgrund av att faktiskt ligger i topp när det gäller innovationer. Däremot ligger vi inte direkt i bottenslammet men ganska långt ned och har ganska magra resultat när det gäller att kommersialisera dessa innovationer i . Det är för näringsutskottet en oerhört central fråga att titta på och arbeta med. Vad kan vi göra för att mer av de innovationer som kommer fram i vårt land faktiskt blir kommersialiserade och skapar jobb och välfärd här i vårt land och inte blir patent som exporteras till andra länder? Det är klart att , som har infört den här typen av åtgärder, nu är en stark konkurrent till oss. Detta behöver vi titta närmare på. Tack för konkreta synpunkter på det! Vi går vidare till socialdemokraternas representant . (S): Tack, herr ordförande! Det finns för- och nackdelar med den här typen av upplägg en hel del av de frågor man hade är avbetade när man kommer så långt. Jag skulle möjligtvis kunna rikta min återstående fråga till eller , men jag väljer att ställa den till . Den är ganska krasst näringspolitisk. Det skulle vara intressant att få en bedömning eller en uppskattning av den potential han bedömer finns när det gäller utvecklingen och om vi kan öka kommersialiseringen inom life science. Det kan man då uttrycka i antal arbetstillfällen, exportmöjligheter och så vidare. Jag väljer att göra det utifrån ett positivt synsätt. Här har speglats både hot och möjligheter för utvecklingen. Vad är det för potential som finns inom detta område? Går det att uttrycka i några konkreta termer på det sättet? , medlemsorganisationen : Något rent konkret siffermässigt har vi inte; det kan jag säga direkt. Men det går absolut att ta fram, så det kan vi återkomma till. Det är en extremt bra fråga du ställer. Vad vi ser direkt och som vi inte har pratat så mycket om här är den direkta samhällsnyttan, alltså patientnyttan och samhällsnyttan. Det finns inget annat område som har sådan återkoppling på samhällsekonomin som att investera i life science, för det får ett förädlingsvärde i varje investerad krona som är långt mer än annars. Det vet vi , men de andra siffrorna får jag nog återkomma till om det inte är någon som har dem i huvudet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: Jag släpper fram ett superkort svar från . , : När det gäller den europeiska paradoxen finns det säkert flera orsaker, men en viktig orsak är sannolikt strukturella åtgärder. Man skulle kunna öka kommersialiseringsgraden från forskning om vi förbättrade detta. Två siffror tror jag är ganska intressanta. När vi tittar på entreprenörsskolorna, alltså strukturerat arbete för att gå från forskning och utveckling till produktutveckling, kan man säga att vi om vi tittar på de företag som skapas därifrån har en return of investment för samhället som ligger på ungefär fem tio gånger insatt kapital . Jag pratade med mina kolleger på det är ett väldigt känt entreprenörskapsuniversitet i och de berättade att de har skapat 700 företag och 7 000 anställningar, alltså kvalificerade arbeten. Jag tror alltså att vi om vi tittar i ett lite längre perspektiv på vad det här kan ge oss ser att det är få saker som kan vara en bättre investering för samhället än just detta. Ordföranden: för det! Den sista frågeställaren blir , som representerar Moderata samlingspartiet. (M): Jag tackar så mycket för det! Life science är en för strategiskt viktig näring. Den har varit det och måste vara det framöver. Vi har här fått väldigt tydliga vittnesmål om att det är en internationell förändring i näringens själva infrastruktur som har skett och också kommer att pågå. Svensk life science har väldigt mycket varit beroende av draglok i form av stora företag, som vi nu ser försvinner bort från den svenska arenan. Men life science i måste leva vidare, och med de samverkanstankar som presenterades här måste också samla sina styrkor och fokusera. Det handlar helt enkelt om var plats i life science-näringskedjan kommer att vara internationellt. Var bör tyngdpunkten på kompetens ligga? Vad är det som kan bli vår styrka framöver, som forskarnation och också entreprenörsnation, inom detta? Jag skulle vilja rikta dessa frågor till på . , : Det var en utmaning! Man kan adressera detta utifrån vad vi ser för trender kring vart förnyelsen är på väg. Vad är det som kommer? Vi har ingen kristallkula, men vi kan säga någonting om vad vi ligger i framkant inom. Det kan man analysera, titta och peka på. Man kan peka på några områden där vi ligger i internationell framkant när det gäller forskning, företagande och vad trenden är för utvecklingen. Jag törs inte rabbla upp några sådana , men det finns hypoteser om vad som är områden i framkant. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Sedan måste vi ha en flexibilitet för förnyelse och främja att trender, breakthroughs och discoveries kommer globalt. Vi måste ha en förmåga att anpassa oss till den typen av förändringar, och det kräver en flexibilitet i systemet. Jag vill egentligen hänvisa till den analys vi har gjort, där vi pekar på att vi till exempel inom tissue and regenerative medicine ser en spännande utveckling. Också på implantatsidan ser vi en spännande utveckling. På skogsbiotekniksidan, som inte är precis i hälsoperspektivet, ser vi också en spännande utveckling där ligger i framkant. Det finns alltså områden där vi vet att det händer och där det finns en global potential för innovation och förnyelse där ligger i framkant. , Invest : Jag tycker att vi är ett stort antal aktörer i som var och en gör ett väldigt bra arbete, och jag tycker att frågan var väldigt bra. Jag tycker att vi ska ta fram en konkret affärsplan för , alltså med mätbara mål där vi bestämmer hur framtiden ska se ut. Sedan ska vi säkerställa att vi tillsammans tar fram aktiviteter och strategier som gör att vi når målen. känner jag att det finns både regionala, egna aktiviteter och att olika myndigheter och departement kör sitt eget race, men vi ska precis som man har gjort i ta fram en affärsplan och köra på den. Ordföranden: Det får vara sista ordet i den här delen av vår utfrågning. Jag ska nu lämna ordet till min vice ordförande , som representerar , för en sammanfattning och avslutning. Vice ordföranden: så mycket! Någon sammanfattning törs jag faktiskt inte ge mig på under den korta tid vi har till förfogande innan ledamöter samlas i kammaren för omröstning, men jag skulle ändå vilja säga att vi har fått ta del av angelägna frågeställningar kring life scienceindustrins framtid i . Den har beskrivits som konkurrenskraftig och framgångsrik. Det råder som jag uppfattar det en samstämmig ambition bland alla deltagare i utfrågningen att ska behålla den här positionen. har vi fått ta del av och höra hur den traditionella industristrukturen förändras samt hur hälso- och sjukvårdens intresse eller förutsättningar för att möta upp med klinisk forskning också har förändrats. Vi har hört ett antal förslag om hur industri, akademi och stat tillsammans och var för sig kan bidra till att utöka förutsättningarna för oss att behålla forskning, utveckling och produktion i och fortsatt ligga i framkant. Jag är övertygad om att jag och mina kolleger från kommer att ta med mycket av den information och de tankar ni har gett oss och att det kommer oss till glädje och nytta i vårt arbete. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Dialogen mellan alla aktörer behöver fortsätta, och jag hoppas att den här utfrågningen har stimulerat till fortsatta samtal och samverkan. Jag vill avslutningsvis tacka alla deltagare för ert engagemang och intresse för de här frågorna och för att ni har tagit er hit. Tack så mycket! har vi i näringsutskottet fått en hel del att tänka och fundera på. Stort tack, alla! Bilder från den offentliga utfrågningen Bilder som visades av , BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vart tog de 892 vid AstraZeneca i vägen? Ingen uppgift (142) Till (208) Pension (108) Ny anställning (295) * Källa: , (tidigare AstraZeneca ) Bild 8 BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Drug discovery/development Drug delivery Drug production In vitro diagnostics Biotech tools and supplies Agrobiotechnology Environmental biotechnology Food related biotechnology Industrial biotechnology Implantable devices Anaesthetic/respiratory devices Electromedical devices Radiation devices Ophthalmic/optical products Dental devices Reusable/single-use devices Healthcare facility products 32,000 employees in R&D, manufacturing and/or consultancy ICT tools 40,600 when including marketing and sales Assistive products for disabled BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , AstraZeneca BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , medlemsorganisationen BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , stiftelsen BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , i län BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , branschorganisationen BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av , BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus