rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — om t.ex. utformningen av en skattelag motiveras av samhällsekonomisk effektivitet bör den avvikelse som detta innebär från en enhetlig beskattning framgå såväl av de motiv som anförs för lagändringen i skatteutgiftsredovisningen. Utskottet förutsätter att regeringen beaktar nu och tidigare lämnade rekommendationer och synpunkter samt vad utskottet har uttalat i det fortsatta arbetet med att utveckla skatteutgiftsredovisningen.41 påtalade utskottet att den grundläggande beräkningsmetoden för skatteutgifterna är statisk, vilket innebär att skattereglernas effekt på individers och företags beteenden inte beaktas. noterade i sitt yttrande till finansutskottet över skatteförslagen i budgetpropositionen att det framgick av regeringens överväganden att en alternativ norm för optimal beskattning handlar om att ut- 39SOU 2005:57 och SOU 2006:90. 2009/10: SkU37. 41Ibid, s. 9-10. 2011/12:RFR13 2 ENHETLIG MERVÄRDESSKATT veckla indikatorer för samhällsekonomisk effektivitet som kan komplettera redovisningen och inte om att förändra den grundläggande som ligger till grund för redovisningen. Utskottet konstaterade således att redovisningen av skatteutgifter kommer att behålla sitt informationsvärde i denna del.42 I samband med beredningen av allmänna motioner om mervärdesskatt konstaterade skatteutskottet också att önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte kan ses isolerade utan måste vägas mot andra samhälleliga behov.43 I skatteutskottets betänkande avseende redovisningen av skatteutgifter noterade utskottet att regeringen har fortsatt att utveckla skatteutgiftsredovisningen i syfte att den ska kunna användas mer aktivt i budgetarbetet och vid beslut om nya och förändrade skatteregler. Utskottet förutsatte emellertid att tidigare synpunkter beaktas i detta utvecklingsarbetet.44 2010/11:SkU1y. 2010/11: SkU19. 2010/11:SkU33. 3 Aktuella mervärdesskatteutredningar ett urval Skattereformen 199091 har utvärderats av en särskild kommitté, den s.k. kommittén för utvärdering av skattereformen.45 I kommittédirektivet konstaterades att det nya skattesystemet ska vila på fyra grundpelare: lägre skattesatser, bredare skattebaser, mer neutral och likformig beskattning samt enklare regler. En breddad bas för mervärdesskatter ska bidra till finansieringen av de sänkta inkomstskatterna. I utvärderingen drog kommittén slutsatsen att reformens grundläggande reformprinciper i huvudsak var intakta, dock blev skattesystemet inte så stabilt och varaktigt som var den ursprungliga avsikten. Kommittén bedömde t.ex. att ett flertal avsteg från en enhetlig mervärdesskattesats hade införts i skattesystemet åren efter skattereformens ikraftträdande.46 Kommittén, som publicerade sin utvärdering , konstaterade att breddningen av skattebasen och höjningen av skattesatsen för vissa varugrupper kom att påverka hushållens konsumtionsmönster. Den förändrade indirekta beskattningen av bostadstjänster innebar att mervärdesskatt infördes på vatten, avlopp, sophämtning, energi, fastighetsskötsel, sotning, fönsterputsning, bevakning, kabel-tv, administrativa tjänster och fjärrvärme. Därutöver avskaffades den reducerade skattesatsen på fastighetsunderhåll och byggverksamhet. Omläggningen av den indirekta beskattningen fick i en del fall en betydande påverkan på efterfrågan för vissa specifika varugrupper, t.ex. turistrelaterade tjänster såsom persontransporter och hotell- och restaurangtjänster samt hår- och skönhetsvård. Alla dessa tjänster påfördes full moms i samband med skattereformens ikraftträdande. hade konsumtionen av hår- och skönhetsvård minskat , medan konsumtionen av hotell- och restaurangtjänster kom att minska med vardera. I mitten av 2000 tillsattes för att utreda internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestrukturer.47 Utredningen skulle lämna en samlad bedömning av hur det svenska skattesystemet borde utformas i en värld som karakteriseras av avreglerade och internationaliserade marknader som de välfärdspolitiska ambitionerna bevaras. 2011/12:RFR13 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL Utredningen presenterade sitt betänkande där den gjorde bedömningen att det svenska skattesystemet var rationellt konstruerat. menade att jämförelsevis höga mervärdesskattesats kunde vara problematisk ur ett EU-perspektiv på grund av en ökande gräns- och internethandel. Det kan vara svårt för enskilda medlemsländer att avvika i betydande utsträckning när det gäller vilken nivå som ska gälla för landets normalskattesats. Utredningen menade därför att existerande skatteavvikelser, dvs. avsteg från en likformig mervärdesbeskattning, kritiskt borde omprövas för att minska risken för snedvridning av produktions- och konsumtionsbeslut. De menade att argument saknades för att behålla reducerade skattesatser på livsmedel och andra varor och tjänster. En rensning bland undantagen skulle innebära att normalskattesatsen skulle kunna sänkas från till 22 procent.48 Utredningen konstaterade att ca 250 regelförändringar gjordes i skattesystemet . Utredningen kom framtill att majoriteten av dessa ändringar, däribland differentieringen av mervärdesskattesatsen, innebar ett avsteg från tanken på att upprätthålla en likformighet i skattesystemet. Den mest betydelsefulla förändringen var sänkningen av mervärdesskatten på livsmedel som trädde i kraft . Skatteutgiften uppgick vid det tillfället till . Den sänkta mervärdesskatten på livsmedel innebar 2011 att statens inkomster minskade med ca 23 miljarder kronor.49 tillsattes med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade mervärdesskattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet.50 Syftet med utredningen var att lämna förslag på förändringar, med tillhörande förslag till finansiering inom mervärdesskattesystemet, som begränsade de identifierade gränsdragningsproblemen.51 Uppdraget skulle redovisas i två etapper, dock förlängdes tiden för uppdraget då det framkom att effekterna av en eventuell skattesatsjustering för vissa verksamheter måste utredas närmare. I den första etappen som levererades i mitten av 2005 var syftet att presentera en kartläggning och analys av de nuvarande förhållandena.52 Huvudslutsatserna som bl.a. lyftes fram i utredningens delbetänkande var dessa: Det fanns omfattande gränsdragningsproblem, dvs. frågan om en vara eller tjänst tillhör det låg- eller det fullbeskattade området, inom flertalet av de områden där reducerad skattesats tillämpas. Störst problem uppkommer för de näringsidkare som tillämpar olika skattesatser för sina varor och tjänster. 2010/11:108. 52Delbetänkande SOU 2005:57. 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL 2011/12:RFR13 Ett slopande av reducerade mervärdesskattesatser skulle innebära betydligt lägre fullgörandekostnader för företag och minskade administrativa kostnader för myndigheter. En differentiering av mervärdesskatten påverkade konkurrensförhållandena mellan olika företag. Risken för konkurrenssnedvridning är hög i de fall varor och tjänster med olika skattesats är substitut för varandra. Internationella konkurrensfrågor måste beaktas när man utreder en lämplig skattesatsstruktur. En övergång från differentierad till enhetlig mervärdesskattesats skulle vara samhällsekonomiskt motiverat. Konsumentnyttan skulle öka; dock är den förväntade effekten relativt begränsad. Ett system med differentierade skattesatser påverkar skattebasen negativt. Utredningen rekommenderade därför att det fortsatta arbetet med slutbetänkandet skulle inriktas på att slopa flertalet reducerade mervärdesskattesatser till förmån för en enda enhetlig skattesats på preliminärt . Vid remissbehandlingen av delbetänkandet höll flertalet remissinstanser med om att systemet var behäftat med vissa brister även om det fanns olika uppfattningar om rekommendationen om att tillämpa en enhetlig mervärdesskattesats. Exempel på remissinstanser som tillstyrkte utredningens rekommendation var , och . De menade att en övergång till en enhetlig mervärdesskattesats skulle innebära minskade snedvridningseffekter och välfärdsförluster då flertalet undantag och nedsättningar inte är tillräckligt motiverade ur samhällsekonomisk synvinkel. Föga förvånande menade i princip alla branscher som skulle påverkas negativt av slopade skattenedsättningar att detta skulle medföra allvarliga konsekvenser i form av förlorade arbetstillfällen och försämrad konkurrenskraft gentemot utlandet53. Synpunkter som rör de branscher som är föremål för en fördjupad analys i denna studie redovisas senare i rapporten. I slutbetänkandet som presenterades vidhöll utredningen sin rekommendation om att en enhetlig mervärdesskatt borde införas av de skäl som lyftes fram i delbetänkandet.54 I avvaktan på ett genomförande av rekommendationen presenterade utredningen ett antal förslag om bl.a. livsmedelsmomsen och ett antal justeringar av skattesatserna som syftade till att komma till rätta med några identifierade gränsdragningsproblem. slutbetänkande har inte lett till någon lagstiftning. presenterade en granskning av hur regeringen hade motiverat avvikelser från principen om enhetlighet vid förändringar i 53Fi2005/3322. 54Slutbetänkande SOU 2006:90. 2011/12:RFR13 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL skattesystemet.55 I rapporten noteras att genomförs 509 förändringar i skattelagstiftningen, varav 30 rör mervärdesskatteområdet (se tabell 3). konstaterar att dessa förändringar innebär ett avsteg från vad som beslutats i skattereformen om enhetlighet. TABELL 3 FÖRÄNDRINGAR PÅ MERVÄRDESSKATTEOMRÅDET UNDER PERIODEN 19922009 SOM HAR INNEBURIT EN AVVIKELSE FRÅN ENHETLIGHETS- PRINCIPEN Skatt på konsumtion, moms Sänkning av moms på vissa Undantag från momsplikt på Moms: beslutad sänk- ning genomförs ej. Mervärdesskatt på väg- och med anledning av EG- Moms på omsättning av begag- Moms på livsmedel sänks från Moms på nyhetstidningar införs Momslagen ändras efter EG:s Moms på biobiljetter införs på nella organisationer, diplomater Moms införs på utbildnings-, 1996/97:10, kultur- och idrottsområdena. 15 Moms på utbildning: utbild- halvåret -97 för utbildare under 16 Moms: Teletjänster ska beskat- tas i kundens land i stället för 55 (2010). 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL för investerarguld (blir skatte- Moms djurparker, sänks Moms, sänkt skattesats för Moms på böcker och tidskrifter, Mervärdesskatt, förändringar i Vissa punktskattefrågor, m.m. (sänkt förseningsavgift) Moms på elektronisk handel samt radio- och TV-sändningar Moms vid omsättning av gas och el, m.m. Mervärdesskatt, sänkt moms på Mervärdesskatt, förlängd redo- visningsperiod och vissa andra moms, höjd lönegräns *Den förändrade momsen på utbildning som trädde i kraft tillkom genom förslag från skatteutskottet, och inte via en proposition från regeringen. Källa: RiR 2010:11 menar att regeringen endast i undantagsfall har redovisat avvikelser från principen om enhetlighet i förslagstexterna, att de beslutade avvikelserna har inkluderats i regeringens årliga redovisning av skatteutgifterna samt att principen om enhetlighet har tolkats på ett skiftande sätt. Dessa förändringar har inneburit många särregler, vilka har medfört att skattesystemet har blivit alltmer svårgenomskådligt. Det som noteras specifikt för momsområdet är att införandet av särregler skapar krav på kompensation och därmed nya särregler. Avvikelserna från enhetlighet har endast i undantagsfall utvärderats, vilket innebär att det finns en osäkerhet rörande förslagens positiva effekter. rekommenderar att det tydligare bör framgå i propositionerna när avvikelser från principen om enhetlighet föreslås, samt vilka för- och nackdelar förslagen förväntas innebära. Vidare anser att det tydligt bör framgå om en avvikelse är att betrakta som en skatteutgift eller inte. har i en tidigare rapport bedömt att beskrivningen av 2011/12:RFR13 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL enskilda skatteutgifter har varit alltför teknisk; syftet med skatteutgiften har endast i undantagsfall angivits och hänvisning till lagrum och förarbeten har saknats.56 Enligt budgetpropositionen avser regeringen att i det fortsatta arbetet ta fasta på rekommendation om större tydlighet när det gäller redovisning av motiv m.m.57 3.5 Rapport från Economics Economics gavs i uppdrag av Europeiska kommissionen att utvärdera vilka effekter reducerade mervärdesskattesatser på arbetskraftsintensiva tjänster skulle få på arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och den inre marknadens funktionssätt. I mitten av 2007 presenterade konsultbolaget en rapport som byggde på nya empiriska bevis, modellsimuleringar, teori och inhämtade erfarenheter från olika länder.58 Slutsatserna i rapporten sammanfattas kortfattat nedan. En enhetlig mervärdesskattesats inom EU kan förbättra den ekonomiska effektiviteten, minska efterlevandekostnaderna för företag och skattemyndigheter samt bidra till en välfungerande inre marknad. Reducerade skattesatser i selektiva fall kan emellertid vara motiverade då de dels kan öka effektiviteten genom ökad produktivitet eller genom att minska den strukturella arbetslösheten dels kan öka rättvisan genom att förändra inkomstfördelningen eller genom att göra särskilda produkter mer tillgängliga för hela befolkningen. Economics hävdar att höga skattekilar i form av hög marginalskatt och höga mervärdesskattesatser utgör skäl för att utöka antalet reducerade mervärdesskattesatser till sektorer vars tjänster lätt kan ersättas med hemarbete eller svartarbete, t.ex. lokalt tillhandahållna tjänster och vissa delar av besöksnäringen. Detta är tjänster med en förhållandevis stor andel lågutbildad arbetskraft. För de områden där den ekonomiska effektiviteten kan förbättras på ett kostnadseffektivt sätt genom reducerade skattesatser är de negativa effekterna på den inre marknaden vanligtvis obetydliga. 56Riksrevisionen (2007). 2010/11:1. Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6 Skattefrågor. 58Copenhagen Economics (2007). 3 AKTUELLA MERVÄRDESSKATTEUTREDNINGAR ETT URVAL 2011/12:RFR13 Riktade subventioner kan ofta uppnå bättre resultat till en lägre kostnad än reducerade mervärdesskattesatser. Europeiska kommissionen uppger att de har beaktat slutsatserna från rapporten när de har påbörjat arbetet med att reformera EU:s mervärdesskattelagstiftning.59 59 Se t.ex. Europeiska kommissionen (2007a, 2007b), samt Europeiska kommissionen (2010), dvs. grönboken om mervärdesskattens framtida utformning. 4 Mervärdesskatten i ett internationellt perspektiv Mervärdesskatt utgår vid försäljningen av varor och tjänster i 140 länder, samt i alla 30 förutom . Detta faktum uppvägs av att flertalet amerikanska delstater i stället har en omsättningsskatt. Generella konsumtionsskatter såsom mervärdesskatten har ökat från till av de totala skatteintäkterna inom OECD- området. Det har skett en viss konvergens vad gäller uttag av mervärdesskatt bland . I länder med en lägre mervärdesskattesats har den höjts, medan det motsatta förhållandet gäller för länder med en högre mervärdesskattesats. Den generella momsskattesatsen 2009 var för OECD-länderna.60 Liksom är fallet för så är det vanligt förekommande att länder medger undantag från den generella momsskattesatsen. har utvecklat ett mått, VAT Revenue Ratio (VRR), som gör det möjligt att jämföra effektiviteten hos olika länders momssystem, dvs. i vilken utsträckning systemet omfattar hela den potentiella skattebasen. Måttet beräknas som kvoten mellan faktiska mervärdesskatteintäkter och de potentiella intäkterna om standardskattesatsen hade tillämpats på all slutlig konsumtion. En hög kvot indikerar att landet i fråga har en bred momsbas och effektiv skatteuppbörd, medan motsatsen indikerar att särregler i form av differentierade skattesatser och trösklar är vanligt förekommande. Andra avvikelser kan vara en bristfällig skatteadministration, som leder till en ineffektiv skatteuppbörd, samt dålig betalningsvilja.61 I tabellen nedan återges VRR för några , inklusive , samt genomsnittet för . TABELL 4 VAT REVENUE RATIO (VRR); FÖRÄNDRING I NÅGRA 19922005 Källa: (2008) från (2009b). 60Riksrevisionen (2009b). 4 MERVÄRDESSKATTEN I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV VRR-måttet har endast genomgått smärre förändringar 2005. För som helhet innebär förändringen en utveckling mot mer effektiv mervärdesskatteuppbörd. Den största förändringen i riktning mot ett mer effektivt mervärdesskattesystem uppvisar där måttet har ökat med 0,15 för de aktuella åren. Det kan konstateras att det får anses vara normalt bland att medge undantag från huvudregeln att tilllämpa en normalskattesats. En fri rörlighet av varor och tjänster, samt harmoniserade skattevillkor mellan EU:s medlemsländer, utgör nödvändiga faktorer för att säkerställa att den gemensamma marknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt. Mervärdesskatt betalas, enligt momsdirektivet, för alla varor och tjänster som köps och säljs för konsumtion inom EU och utgör därmed den skattebas som är mest harmoniserad mellan medlemsländerna. Inkomsterna från mervärdesskatt uppgick av ländernas nationella skatteinkomster.62 Momsdirektivet, som säkerställer att konkurrensvillkoren upprätthålls nationellt såväl som på gemenskapsnivå, föreskriver ett antal miniminivåer vad gäller skattesatser och definierar skattebaserna på ett enhetligt sätt.63 Normalskattesatsen får som lägst uppgå till . Därutöver får medlemsländerna tillämpa en eller två reducerade skattesatser som ska uppgå till . De reducerade skattesatserna får endast användas på vissa utvalda varor och tjänster. Medlemsländerna har enligt ett s.k. protokollsuttalande64 åtagit sig att i möjligaste mån försöka förhindra att differensen mellan ländernas normalskattesatser ökar.65 Därutöver har flera länder nationella undantag från den lägre momsskattesatsnivån och tillåts att använda en ännu lägre skattesats på vissa varor och tjänster, i vissa fall medges till och med en nollskattesats. Den genomsnittliga normalskattesatsen uppgick till för EU15.66 En politisk överenskommelse i innebär att medlemsländer i EU kan tillämpa en reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster som ingick i det s.k. lågmomsförsöket, samt restaurangtjänster och ljudböcker.67 Nedanstående tjänster har därefter lagts till bilaga III i mervärdesskattedirektivet från den 1 juni 2009:68 62Europeiska kommissionen (2010). 63Rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, se närmare artikel 9799. Direktivet föreskriver inte några maximala skattesatser. 64Ett protokollsuttalande har inte samma rättverkan som en direktivbestämmelse. 66Riksrevisionen (2009b). 67Rådets direktiv /47/EG av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller reducerade mervärdesskattesatser. 2010/11:SkU19. 4 MERVÄRDESSKATTEN I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV renovering och reparation av privata bostäder, fönsterputsning och städning i privata hushåll restaurang- och cateringtjänster, alkoholhaltiga och/eller alkoholfria drycker exkluderas mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder 4.2.1 Medlemsländernas tillämpning av mervärdesskattedirektivet Enligt momsdirektivets bilaga III kan medlemsländerna reducera mervärdesskattesatsen för ett urval av olika varor och tjänster. Som framgår av tabellen är det förhållandevis många varor och tjänster där det är möjligt att frångå tillämpningen av en enhetlig mervärdesskatt. TABELL 5 FÖRTECKNING ÖVER VAROR OCH TJÄNSTER DÄR REDUCERADE MER- VÄRDESSKATTESATSER ENLIGT MOMSDIREKTIVET FÅR TILLÄMPAS Medicinsk utrustning för funktionshindrade personer Tillträde till olika kulturella evenemang (bio, teater etc.) 9Författare, kompositörer (inklusive royaltyer) 10Socialt boende (leverans, byggande, renovering och ändring av bostäder som ett led i socialpolitiken) 10a Renovering och reparation av privata bostäder 10b Fönsterputsning och städning i privata hushåll 12a Restaurang och catering 4 MERVÄRDESSKATTEN I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV 16Tillhandahållande av tjänster av begravningsentreprenörer och krematorietjänster 18Insamling av hushållsavfall och gaturenhållning 19Mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror, kläder och hushållslinne 20Hemtjänster (vård av barn, äldre, sjuka eller funktionshindrade) Källa: Rådets direktiv /112/EG och Europeiska kommissionen (2011a) Flertalet medlemsländer har i mindre eller större utsträckning valt att införa reducerade mervärdesskattesatser. Tabellen nedan visar vilka varor och tjänster där undantag från normalskattesatsen har beviljats i de olika EU-länderna, inklusive de produkter och tjänster som omfattas av en tidsbegränsad reducering. Begränsningar kan förekomma för vissa nedsatta mervärdesskattesatser, t.ex. gäller den nedsatta livsmedelsmomsen i endast för spädbarnsprodukter och i endast för mjölk och mjölkprodukter. Nollskattesatser eller varor och tjänster som är undantagna från momsplikt redovisas inte i tabellen. Dessa undantag kan vara relativt frekvent förekommande i vissa länder, t.ex. gäller detta för åtta kategorier varor och tjänster i och för ett dussintal kategorier i . Därutöver har vissa medlemsländer med stöd av ovannämnda övergångsregel specifika s.k. parkeringsskattesatser. Dessa redovisas inte, liksom geografiska nedsättningar, på grund av deras specifika natur. TABELL 6 EU-LÄNDERNAS OLIKA MERVÄRDESSKATTESATSER Varor och tjänster där en reducerad : 1, 2 , 3, 4a, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 9, 10, 10a, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19 : 1, 8a, 10, 11, 12a : 1, 2, 3, 4a, 6a, 6b, 6c, 9, 11, 12, 16, : 5, 12a : 3, 4a, 6a, 6b, 6c, 12 : 1, 5, 6a, 7a, 7b, 8b, 9, 12, 13, 14, 19, : 3, 13, 12a 2,1/5,5 : 3, 6b, 6c, 8b : 1, 2, 3, 4a, 5, 6a, 7a, 7b, 8a, 9, 10, 10a, 10b, 11, 12, 12a, 18, 20 6,5/13 : 3, 6a, 6b, 6c, 7a, 12 : 1, 2, 4a, 5, 7a, 8a, 9, 10a, 11, 12a, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 4 MERVÄRDESSKATTEN I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV Varor och tjänster där en reducerad 5,2/13,5 : 1, 6b, 6c, 7a, 7b, 10, 10a, 10b, 11, 12, 12a, 14, 19, 21 : 1, 4a, 6a, 6b, 6c, 8b, 10, 11, 15 : 1, 2, 3, 5, 7, 10a, 11, 12, 12a, 13, : 1, 3, 4a, 5, 6a, 12 : 3, 4a : 6a, 12 3/6/12 : 1, 2, 3, 4a, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 8a, 9, 10, 11, 12, 12a, 13, 14, 15, 16, 17, 18 : 10b, 19, 21 : 4a, 6a, 6b, 6c, 7a, 12, 19, 20 : 1, 2, 3, 4a, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 9, 10a, 11, 12, 12a, 13, 14, 19. : 1, 6a, 6c, 11 : 1, 2, 3, 4a, 4b, 5, 6b, 7a, 7b, 8a, 9, 10, 10a, 12, 12a, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21 : 1, 2, 3, 4a, 4b, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 8b, 10, 10a, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 20 : 1, 11, 12a : 3, 4a, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 12, : 1, 3, 4a, 6a : 1, 2, 3, 4a, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 9, 10, 10a, 10b, 11, 12, 12a, 13, 14, 16, 18, 19, 20, 21 : 1, 3, 6a, 6b, 6c, 10 : 1, 2, 4a, 5, 7a, 7b, 9, 10a, 11, 12, 12a, 13, 15, 16, 17, 18, 21 : 4b, 10 : 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 9, 13, 14 : 1, 12, 12a : 1, 2, 3, 4a, 4b, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 9, 10, 10a, 10b, 11, 12,13, 14, 15, 16, 17, : 1, 2, 4a, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 9, 11, 12, 13, 15, 17 : 3, 4a, 6a, 6b, 6c : 1, 12 : 1, 2, 3, 5, 6a, 6b, 6c, 7a, 7b, 8a, 8b, 9, 11, 12, 12a, 15, 18 Källa: Europeiska kommissionen (2011a) och Platform, 4 MERVÄRDESSKATTEN I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV Som framgår av tabellen ovan medges ett mindre antal länder möjlighet att tillämpa en lägre mervärdesskattesats än vad som är tillåtet enligt momsdirektivet. Detta beror på att dessa medlemsländer, med stöd av övergångsregler i artikel 28, har tillåtits att ha dessa s.k. superreducerade skattesatser.69 eller något annat medlemsland kan alltså inte införa liknande skattesatser. Den genomsnittliga normalskattesatsen har ökat med något mer än en procentenhet den senaste femårsperioden. Den genomsnittliga normalskattesatsen 2011 för EU-27 var och marginellt högre för EU-15, nämligen . Flera länder har beslutat att höja skattesatserna för att komma till rätta med den statsfinansiella kris som den finansiella krisen bidragit till att skapa. Den högsta mervärdesskattesatsen har tillsammans med och .