rfr · GZ0WRFR11 · 2012-05-28 00:00:00 — Språkbadsmetoden förutsätter att barnen i början saknar eller har begränsade kunskaper i det språk som används i skolan, vilket gör metoden intressant och viktig ur ett revitaliseringsperspektiv. Det finns dock paragrafer i skolförordningen (2011:185) som hindrar tillämpningen av sådana så kallade starka tvåspråkiga undervisningsmodeller i den svenska skolan. Enligt 9 kap. 12 § får tvåspråkig undervisning endast ges om eleven har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk med en eller båda vårdnadshavarna, vilket är oförenligt med språkbadets centrala idé och utesluter de barn som redan förlorat sitt minoritetsspråk. Dessutom stipuleras i 9 kap. 13 § att högst hälften av den sammanlagda tid som eleven får tvåspråkig undervisning får ges på umgängesspråket och att undervisningen i svenska ska öka successivt. Lagstadgade begränsningar av detta slag utgör allvarliga hinder för utvecklingen av nya undervisningsmodeller som behövs för att vända den negativa trenden och möjliggöra bevarandet av de fem nationella minoritetsspråken på lång sikt. (HSV 2011) har gett en rad förslag till hur en lärarutbildning för nationella minoriteter kan utvecklas för att täcka behovet av lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken eller bli ämneslärare i de nationella minoriteternas språk, kultur, samhälle och historia på högskolenivå. Det är tidskrävande att bygga upp en lärarutbildning med olika inriktningar, liksom det kan vara svårt att skapa en fungerande studiemiljö kring ämnen som varit mindre etablerade i . Erfarenheter från grannländerna när det gäller flerspråkighetsdidaktik och olika undervisningsmodeller borde utnyttjas för att effektivisera arbetet. Det är också tidskrävande att utbilda de blivande lärarna så långt att de är redo att börja undervisa. Det innebär att det sannolikt skulle behövas kompletterande insatser fram till dess. Det kan också vara svårt att locka tillräckligt 2011/12:RFR11 3 SAMMANFATTANDE ANALYS AV KUNSKAPSLÄGET många studenter att satsa på en lärarkarriär i ämnen som varit marginaliserade inom utbildningsväsendet och där arbetssituationen för lärare på fältet uppfattas som svår. har granskat möjligheterna att införa olika typer av incitament för att locka nya studenter att välja en inriktning mot minoritetsspråk. Att regeringen redan nu vid remitteringen av förslag valt att slopa möjligheten att erbjuda avskrivning av studieskulder för potentiella lärare i dessa ämnen försvagar den föreslagna satsningen på en viktig punkt, eftersom det förslaget var just ett sådant incitament som skulle kunna vända trenden (se avsnitt 2.3.2.7, fotnot 21). betänkande innehåller många förslag som skulle kunna stärka minoritetsspråkens ställning i undervisningen och därigenom i samhället i stort. Grundproblematiken med svårigheterna att etablera starka tvåspråkiga undervisningsmodeller som ger barnen reella möjligheter att tillägna sig både svenska och sitt minoritetsspråk kvarstår dock även om problemet med lärarförsörjningen kan lösas. Det som är viktigt att komma ihåg är att sådana kulturbevarande undervisningsformer inte bara främjar språken utan även har flera andra fördelar, inte minst genom att de stärker barnens självkänsla och identitet. Sådana undervisningsformer kan motverka känslor av utsatthet och rädsla för diskriminering samt uppmuntra till större delaktighet. (SOU 2011:29) tar upp romernas utanförskap i sin utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter och konstaterar att utbildningen är den viktigaste faktorn för att nå delaktighet och därför måste prioriteras. Skolformer som bejakar minoritetsbarns bakgrund som barnen tillägnar sig både minoritets- och majoritetsspråket vore ett nytt sätt att undvika utsatthet och utanförskap i skolmiljön. Regeringen konstaterar i sin minoritetspolitiska strategi (prop. 2008/09:158) att minoritetsspråkens framtid är oviss och att det behövs effektiva insatser för att vända den negativa trenden. Beslutsamma och kraftfulla insatser behövs också för att bekämpa utsatthet och främja minoriteternas delaktighet och inflytande i samhället. Kunskapsöversikten visar med all tydlighet var allvarliga hinder finns när det gäller uppfyllande av minoritetspolitiska förpliktelser. Tiden är knapp om språken ska kunna bevaras, och även på andra områden behövs insatser omgående för att den påbörjade positiva utvecklingen ska kunna fortsätta och stärkas . A2011/2469/DISK Sammanställning av synpunkter m.m. som internationella övervakningsorgan framfört avseende situationen för de mänskliga rättigheterna (Tillgänglig på internet: ) ACFC (2007). ACFC/OP/II(2007)006 Den rådgivande kommittén om ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Ett andra utlåtande om antagen , publicerad . A/HRC/4/28/Add.2 Report of the Special Rapporteur on the right of everyone to the enjoyment of the highest attainable standard of physical and mental health, , , p. 5558 (Tillgänglig på internet: . A/HRC/15/11 , Report of the on the , , , s. 17, 21. (Tillgänglig på internet: /G1014453.pdf?OpenElement) A/HRC/18/XX/Add.Y Report of the Special Rapporteur on the situation of human rights and fundamental freedoms of indigenous people, , The situation of the people in the Sápmi region of , and , p. 7188, (Tillgänglig på internet: http://www. regjeringen.no/upload/ FAD/Vedlegg//_rapport.pdf) Ájtte (2008). Bevarande av det samiska kulturarvet: program 20082012. (Tillgänglig på internet: ent/uploads/2009/05/bev_ samiskt_kulturarv-t.pdf) , L., , A., , A. (2006). Balancing within various discourses The art of being old and living as a Sámi woman. Health Care for , Vol. (2006). Two sides of the coin rights and duties: the interface between environmental law and Saami law based on a comparison with Ao- teoaroa/and . (Tillgänglig på internet: ) Arbeidsog inkluderingsdepartementet (2009). Handlingsplan for å bedre levekårene for rom i . : Arbeidsog inkluderingsdepartementet. (Tillgänglig på internet: //Handlingsplan_2009_rom_oslo.pdf) 2011/12:RFR11 REFERENSER (2006). Asenteellista menoa tornionlaaksolaiset nuoret ja vähemmistökieli [Tornedalsungdomarna och minoritetsspråket]. I: Haurinen, O. & Sulkala, H. (red.). Tutkielmia vähemmistökielistä Jäämereltä Liivinrantaan: vähemmistökielten tutkimusja koulutusverkoston raportti. & Ring, J. (2006). Antisemitiska attityder och föreställningar i . : Forum för levande historia. (Tillgänglig på internet: ) (2007). Anti-Jewish stereotypes in Swedish public discourse. I: (2007:5). (Tillgänglig på internet: . org.uk/journal/index.php?journal_id=16&article_id=62) (2011). Political Cultures of Denial? Antisemitism in and . I: . Schoeps, Ed., Politics and Resentment: Antisemitism and Counter-Cosmopolitanism in Union. () (2005). De vill att jag ska vara osynlig romska barn och ungdomar berättar om sin vardag. rapporterar, BR 2005:07. () (2008). Rätten till delaktighet och inflytande för samiska barn och ungdomar: ett samarbetsprojekt mellan i , Barneombudet i och i . (Tillgänglig på internet: /publikationer/bestall-och-ladda-ner/ratten-till-delaktighet- och-inflytande-for-samiska-barn-och-ungdomar-2008/) Barruk, H. (2008). Samiskan i : rapport från språkkampanjrådet 2008: en sammanställning av befintliga resultat och fakta om samiskans användning och utbredning i . (Tillgänglig på internet: & Fraurud, K. (2007). Det romska språket och romsk språkvård i . Bockgård, G. & , H. (red.) (2010). Gäller vanligt folkvett också för akademiker? Rapport från ett seminarium om makt och etik. (Brå) (2011). Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv. (Tillgänglig på internet: 8_Hatbrott%202010_webb.pdf&url=/dynamaster/file_archive/110628/176e992abbd2 4f4cc0ec6cc198f6cac4/2011%255f08%255fHatbrott%25202010%255fwebb.pdf) REFERENSER 2011/12:RFR11 (2011). Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska Meänkieliperspektivet. (2009). Samerna och naturresurserna. I: , L. & , L. (red.). Är vi inte alla minoriteter i världen? Rättigheter för urfolk, nationella minoriteter och invandrare: en antologi från MR-dagarna 2008. (2006). Strategier för välfärdsservice på minoritetsspråk. I: Junila, M. & , C. (red.) Mellan majoriteter och minoriteter: om migration, makt och mening. & , S. (2005). Språkgruppernas organisation I: , H., , N., , S. & Sundback, . (red.). Svenskt och finskt i kommunerna. : , Förvaltningshögskolan. , H., , N., , S. & Sundback, . (red.) (2005). Svenskt och finskt i kommunerna. : , Förvaltningshögskolan. Camauër, L. (2005). Minoritetsmedier och minoritetsmediepolitik i : en kartläggning. : Styrelsen för psykologiskt försvar. CAT/C/SWE/CO/5 Concluding observations of the Committee against Torture, , , p. (Tillgänglig på internet: http://daccess- dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G08/423/66/PDF/G0842366.pdf?OpenElement) CCPR/C/SWE/CO/6 Concluding observations of , , p. (Tillgänglig på internet: 1bd7e55cab/MR%20granskning.pdf) CEDAW/C/SWE/CO/7 Concluding observations of against Women: , , p. (Tillgänglig på internet: CEDAW.C.S WE.CO.7.pdf) (2010). Litteraturvetenskap vid 1960 2000. I: Muhonen, A. (red.). Minun suomeni on Min finska är, Finskan vid , Studies in Finnish Language and Literature 13. CERD/C/SWE/CO/18, . Concluding observations of Discrimination, , . (Tillgänglig på internet: GEN/G08/441/85/PDF/G0844185.pdf?OpenElement) 2011/12:RFR11 REFERENSER CIO.GAL/175/10 Report of the Personal Representative of the Chair- in-Office on Combating Anti-Semitism, , , Report . (Tillgänglig på internet: .pl/documents/06324.pdf) CM/ResCMN(2008)4 Resolution on the implementation of the Framework Convention for the Protection of National Minorities by , . CommDH(2007)10 Commissioner for Human Rights, Memorandum to the Swedish Government Assessment of the progress made in implementing the 2004 recommendations of for Human Rights, , p. (Tillgänglig på internet: . int/ViewDoc.jsp?id=1134295&Site=COE) Cocq, C. (2008). Revoicing Sámi narratives: North Sámi storytelling at the turn of the 20th century. (Tillgänglig på internet: : umu:diva-1598) Daerga, L., , P., , A. & , L. (2012). Confidence towards primary health care, psychiatry and social services in northern - A comparison between indigenous and the general population. (Accepterad för publicering) , Ö., , L-E., Wastenson, L. & , M. (red.) (2010). Darvishpour, M. & , C. (red.) (2008). Migration och etnicitet: perspektiv på ett mångkulturellt . 1. uppl. De los , P. (2009). Unga romers situation: en intervjustudie. Dencik, L. (2006). Judendom i : en sociologisk belysning. Dencik, L. (2009). Diasporans dialektik: om konsten att vara judisk i den svenska moderniteten. Religion och social förändring. Socialvetenskaplig tidskrift, . Dencik, L. (2011). Den judiska integrationsvägen i . Från mosaiskt majoritetskramande till judiskt minoritetsmedvetande. I: , (red.). Judarna i : en minoritets historia: fyra föreläsningar. Dir. 2006:101 Delegationen för romska frågor. Beslut vid regeringssammanträde . REFERENSER 2011/12:RFR11 Dnr Jo2005/1112 redovisning av regeringsuppdrag om religiös slakt. () (2010). Diskriminering på bostadsmarknaden. Redovisning av regeringsuppdrag IJ2009/1834/DISK. (Tillgänglig på internet: http://www. /Documents/Material/Rapporter/Diskriminering%20på%20bostadsmark naden.pdf) () (2011a). (Tillgänglig på internet: http://www. /sv/Material/Arsredovisning-2010) () (2011b). Romers rättigheter Diskriminering, vägar till upprättelse och hur juridiken kan bidra till en förändring av romers livsvillkor. Distansundervisning i modersmål för nationella minoritetsspråk. (Projektrapport, dnr 2006:270). : Myndigheten för skolutveckling. Ds 2009:4 Vissa samepolitiska frågor. E/C.12/SWE/CO/5, Concluding Observations of , Social and Cultural Rights, , , p. 1516, (Tillgänglig på internet: . ECRML (2011) 4, Findings of in the fourth monitoring round. Charter for Regional or Minority Languages. Ehrnebo, P. (2005): Ruotsin yhteiskuntaa kuvaava sanasto ruotsinsuomalaisissa lehdissä. I: Haurinen, O. & Sulkala, H. (red.). Tutkielmia vähemmistökielistä Jäämereltä Liivinrantaan: vähemmistökielten tutkimus ja koulutusverkoston raportti. Ehrnebo, P. (2007). Heter Tielaitos eller Tievirasto på finska? : benämningar på svenska samhällsfenomen i sverigefinska tidningar. : , 2007. (Tillgänglig på internet: http://urn. /resolve?urn=urn:nbn:se:su:diva-6724) Ehrnebo, P. (2008). Neuvojasta neuvostoon: Ruotsinsuomalainen kielilautakunta: Sverigefinska språknämnden:19752006:historiiikki:historik. Ehrnebo, P. & , R. (2010). Kielenhuoltokurssi tuntiopettajan näkökulmasta. I: Muhonen, A. (red.). Minun suomeni on Min finska är, Finskan vid , Studies in Finnish Language and Literature 13. 2011/12:RFR11 REFERENSER Ehrnebo, P., , M. & Romppanen, B. (2010): Tolk- och översättarutbildningen vid finska institutionen 19732006. I: Muhonen, A. (red.). Minun suomeni on Min finska är, Finskan vid , Studies in Finnish Language and Literature 13. (2005). Ett uthålligt språk genomförande av lagarna om användning av minoritetsspråk i förvaltningsområdena i åren 20002004. Rapporter från ; Nationella minoriteter och minoritetsspråk. & , L. (red.) (2009). Är vi inte alla minoriteter i världen? : rättigheter för urfolk, nationella minoriteter och invandrare: en antologi från MR-dagarna 2008. FAK (2009). Handlingsplan for samiske språk. : Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet. FAK (2011). Handlingsplan for samiske språk: status 2010 og videre innsats 2011 (FAK 2011) : Fornyings-, administrasjonsog kirkedepartementet. Fazlhashemi, M. (2007): Nidteckningar, antisemitism och islamofobi. I: Ra- sism och främlingsentlighet i . Antisemitism, antiziganism och islamofobi 2006. () (2010a). Hur mår nationella minoriteter? Kartläggning av hälsosituationen bland de nationella minoriteterna samt förslag till förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. () (2010b). Bemötande av våldsutsatta kvinnor som tillhör de nationella minoriteterna Delredovisning. (Tillgänglig på internet: A2010-06-Bemotande-av-valdsutsatta-kvinnor.pdf) () (2010c). Intryck, avtryck framtidstro. Bemötande av våldsutsatta kvinnor från de nationella minoriteterna. Fishman, J. & , O. (red.) (2011). Handbook of Language and Ethnic Identity. The Success-Failure Continuum in Language and Ethnic Identity Efforts. Fjellgren, P. (2011). : Samiskt språkcentrum. Formas (2006). Hållbar rennäring och övrig samerelaterad forskning: kunskapsöversikt. (Tillgänglig på internet: REFERENSER 2011/12:RFR11 /upload/EPiStorePDF/Hallbar_rennaring_R3_2006/Halllbar_rennaring. Formas (2012). Utlysning av forskningsmedel om den samiska urbefolkningen, samerelaterade verksamheter och hälsa, arbets- och livsvillkor. (Tillgänglig på internet: ) Frändén, M. (2010). Att blotta vem jag är: släktnamnsskick och släktnamnsbyten hos samer i 19202009. (Tillgänglig på internet: resolve?urn=urn:nbn:se:uu:diva-131611) Gadd, M., , S-E., Sundquist, J. & , P. (2006). Are there differences in all cause and coronary heart disease mortality between immigrants in and in their country of birth? A follow up study of total populations. Biomedicalcentral Public Health, Vol. Gaup, K.M. (2007). Samisk kulturpolitik i ett nordiskt perspektiv. (2005). I: , H., , N., , S. & Sundback, . (red.). Svenskt och finskt i kommunerna. : , Förvaltningshögskolan. (2009). Managing Laponia: a world heritage site as arena for ethno-politics in . & Whaley, L. (2006). Saving languages: an introduction to language revitalization. (2010). Erilaisuuden kokemuksesta moniarvoisuuteen romanien ja matkaajien kirjallisuus Pohjoismaissa [Romers och resandes litteratur i ]. I: Rantonen, E. (red.). Vähemmistöt ja monikulttuurisuus kirjallisuudessa. (2011). Från språkförbistring till samlevnad. Unga röster i sverigefinsk och tornedalsk litteratur. I: Grönstrand, H. & Malmio, K. (red.). Både och, sekä että. Om flerspråkighet Monikielisyydestä. & , L. (2010). Kunskap för egenmakt: minoritetskvinnor och folkbildningen. : Forum för nationella minoriteter i . (Tillgänglig på internet: smash/record.jsf?pid=diva2:235852) 2011/12:RFR11 REFERENSER (2010). I gränslandet mellan svenskt och samiskt: identitetsdiskurser och förhistorien i . (2005). DO-anmälningar och etnisk bakgrund. Rasism och främlingsfientlighet i : rapporter och delstudier om rasism och främlingsfientlighet i . , N., Hakala, P., , L., , , ., E., Rönnemaa, T., Koskenvuo M. & Kaprio, J. (2009). Migration and differences in dietary habits a cross sectional study of Finnish twins in . , J., Ahlyrd, S. & Vigur, L. (2010). Biblioteken och de nationella minoriteterna. [Elektronisk resurs]: Hur svenska folkbibliotek arbetar för romer, judar, tornedalingar, samer och sverigefinnar. (2005). The health condition in the population of , 19612002: causes of death and incidences of cancer and cardiovascular diseases. (Tillgänglig på internet: .se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-519) (2012). Äldreomsorg på samiska. , K., Sarvimäki, A., & , S-L. (2007). Culturally congruent care for older people: Finnish care in . Hinton, L. & , K. (red.) (2008). The green book of language revitalization in practice. 3. ed. Hirvonen, V. (2008). Voices from Sápmi. Sámi Womens to Authorship. Kautokeino: DAT. () (2006). Utvärdering av grund- och forskarutbildning i finsk-ugriska språk vid svenska universitet: estniska, finska, samiska, ungerska och samiska studier. (Tillgänglig på internet: ) () (2011a). Uppföljning av ämnes- och programutvärderingar . () (2011b). Lärarförsörjningen för de nationella minoriteterna hur kan den tryggas? Redovisning av ett regeringsuppdrag. Rapport 2011:14 R. (Tillgänglig på internet: http://www REFERENSER 2011/12:RFR11 .hsv.se/download/18.663ed96613325fbbbba80002055/1114R-lararforsorjning -nationella-minoriteterna.pdf#search='2011%3A14+R') (2005). Språklig revitalisering en chans till nytänkande. I: Om styrking av samisk språk og identitet med vekt på Helgeland og : rapport fra seminar i Hattfjelldal 27. og 28. januar 2010. Nesna: Høgskolen i Nesna. (2008a). Lets begin with the youngest! Minority language revitalisation through preschool. I: Camilleri, A. (red.). : Publication from the ENSEMBLE project. (2008b). Hur ska den samiska revitaliseringen gå vidare i ? I: , L-G. & Söder, T. (red.). Váimmus ciegan sániid I hjärtat gömmer jag orden: samiskt symposium till minne av . : , språk. & Wande, E. (2006). Emancipation i vardande? Drag i tornedalingars och sverigefinnars språkpolitiska utveckling. I: Junila, M. & , C. (red.). Mellan majoriteter och minoriteter Om migration, makt och mening, Svenskt i finskt i II. Hyltenstam, K. (2007). Begreppen språk och dialekt och meänkielis status som eget språk. I: , E. & , H. (red.). Mer än ett språk: antologi om flerspråkigheten i norra . uppl.]). Hyltenstam, K. & Milani, T. (2005). Nationella minoriteter och minoritetsspråk: Uppföljning av efterlevnad av konventioner på nationell nivå: ett minoritetsspråksperspektiv. Nationella minoriteter och minoritetsspråk. IJ2008/858/DISK, rörande nationella minoriteter. : Integrations- och jämställdhetsdepartementet. (2005a). Integrationsbarometer 2004: en rapport om allmänhetens inställning till integration, mångfald och diskriminering 2003 och 2004. (Tillgänglig på internet: http://www. mkc.botkyrka.se//Publikationer/skrifter/intebaro2004.pdf) (2005b). Rasism och främlingsfientlighet i : rapporter och delstudier om rasism och främlingsfientlighet i . (Tillgänglig på internet: . //7683/2005-02.pdf) 2011/12:RFR11 REFERENSER (2006a). Integrationsbarometer 2005: en rapport om allmänhetens attityder, erfarenheter och kunskaper inom områdena integration, mångfald och diskriminering. (Tillgänglig på internet: /IB 2006-05_web.pdf) (2006b). Rasism och främlingsfientlighet i : antisemitism och islamofobi 2005. (Tillgänglig på internet: _webb.pdf) (2007a). Integrationsbarometern 2007: en delrapport om allmänhetens attityder och erfarenheter inom områdena rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och islamofobi. (Tillgänglig på internet: integbaro2007.pdf) (2007b). Rasism och främlingsfientlighet i : anti- semitism, antiziganism och islamofobi 2006. (Tillgänglig på internet: ) & , S. (2005). I: , H., , N., , S. & Sundback, . (red.). Svenskt och finskt i kommunerna. : , Förvaltningshögskolan. (2009). Samisk matematik rätten till en kulturspecifik pedagogik. I: , L. & , L. (red.). Är vi inte alla minoriteter i världen? : rättigheter för urfolk, nationella minoriteter och invandrare: en antologi från MR-dagarna 2008. (2010). Ripsteg mot spetskunskap i samisk matematik: lärares perspektiv på transformeringsaktiviteter i samisk förskola och sameskola. (Tillgänglig på internet: .se/portal/files/5240512/___Doc2010.pdf) (red.) (2011). Att vara ung: mellan cafébesök och traditionella kunskaper: projektrapport = To be young: between cafévisits and traditional knowledge: project report. (2008). Samerna: ett ursprungsfolk eller en minoritet? : en studie av svensk samepolitik 19862005. : , studier. (2009). Parental involvement in the development of a culturebased school curriculum. I: Intercultural Education. 20, Nr. 4, s. 311 319 REFERENSER 2011/12:RFR11 & , Y. (2010). Lärares lärande i samisk förskola och sameskola. : , lärande. (2011). Sydsamiska språket i tidningsform. : Samiskt språkcentrum. Junila, M. & , C. (red.) (2006). Mellan majoriteter och minoriteter: om migration, makt och mening. Svenskt i finskt i . (2008). Women Narratives from Northernmost : Gender and Culture in Perspective. : , Avdelningen för arbetsvetenskap. Juuso, J. (2009). Tar språket mitt tilbake/Valddan giellan ruovttoluotta. , L., , N., Kaprio, J., Koskenvuo, M. & , Å. (2005). Migration and smoking: An epidemiological study of Finnish twins in . (2011). Mental health problems among the Swedish reindeerherding population: in perspective of intersectionality, organisational culture and acculturation. : , , Psykiatri. (Tillgänglig på internet: resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-43848) Kangassalo, R. (2007a). Quo vadis, ruotsinsuomi? Pohdintoja ruotsinsuomen menneisyydestä, nykyisyydestä ja tulevaisuudesta. I: , M. & Sivonen, J. (red.). Merkityksen ongelmasta vähemmistökielten oikeuksiin. Juhlakirja professori 60-vuotispäivänä. Kangassalo, R. (2007b). Se on vaan että puhua suomee förändringar i den sverigefinska subjektfrasen. I: Lainio, J. & , A. (red.). Språklig mångfald och hållbar samhällsutveckling: rapport från ASLA:s höstsymposium , = Linguistic diversity and sustain-able development: papers from the symposium in , , 2006. Kangassalo, R. (2008). Muuttuvaa suomen kielen syntaksia. I: Börestam, U., , S. & Straszer, B. : en artikelsamling om den språkliga mångfalden i tillägnad . 2011/12:RFR11 REFERENSER Kangassalo, R. (2009). Se on vaan että puhua suomee Changes in the Subject Noun Phrase in Finnish. I: Lainio, J., Gynne, A. & Kangassalo, R. (red.). Transborder contacts and the maintenance of Finnishness in the diaspora: , Campus , 1720, 2007. : , Finskt språk- och kulturcentrum. Kiveliö, T., Mahdavi, C. & Westerling-Kalla, J. (red.) (2011). = Romsk kraft! : en inspirationsbok om vägar till utbildning och arbete, 1. () (2005). Nationella minoriteter och minoritetsspråk. Korhonen, O. & , H. (2010). Samiska ortnamn vid vägar och färdleder i Lule : en liten bok om lulesamiska natur- och bebyggelsenamn vid gamla och moderna färdvägar i Lule , som är en del av Sábme, där Laponia, världsarv ligger. [4. betydligt utök. Kotus (2006). Selvitys koltansaamen nykytilasta ja tarpeellisista toimenpiteistä [Situationen för skoltsamiska och nödvändiga åtgärder]. Helsinfors: inhemska språken. (Tillgänglig på internet: .fi/index.phtml?s=2162) Kotus (2007a). Inarinsaamen kielen tilanne sekä kielenhuoltoja tutkimustarpeet [Situationen för enaresamiska samt behovet av språkvård och forskning]. Helsinfors: inhemska språken. (Tillgänglig på internet: ) Kotus (2007b). Pohjoissaamen kielen tilanne sekä kehittämistarpeet [Situationen för nordsamiska samt behoven av utveckling]. Helsinfors: inhemska språken. (Tillgänglig på internet: tml?s=2162)