rir · H0B511 · 2012-05-16 00:00:00 — DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Styrkehögkvarteret har genomfört ett omfattande arbete att ta fram och dokumentera väsentliga koncept och rutiner. I detta avseende var möjligheterna att bygga vidare på NBG08 begränsade eftersom många viktiga underlag aldrig färdigställdes. Styrkehögkvarteret lämnar ett omfattande ramverk, som kan utgöra en grund för det nyinrättade förbandet för rörlig operativ ledning. Det nya förbandet kan också fungera som FHQ för en EU-stridsgrupp vid behov. Målsättningsdokumentet för NBG11 (Requirement Specifications) togs fram inom ramen för en av de underarbetsgrupper som nämnts i avsnitt 4.1. Eftersom ambitionen var att sätta samman NBG11 av förbandsmoduler från den ordinarie insatsorganisationen (med multinationella bidrag) behövdes ett dokument som skulle hantera kravställning och relationer för, respektive mellan, ingående förband. Det fanns även ett behov av att beskriva de multinationella bidragen och hur dessa skulle relateras till svenska förband.191 4.2.1Stridsgruppens målsättningar tas fram Arbetet med att ta fram kravställningar för NBG11 tog avstamp i de målsättningar som fanns för NBG08. De operativa ramvillkoren för NBG08 fanns också med som en grund. Förbandet NBG11 är dock annorlunda i ett antal avseenden. Det är lättare och har en något annan sammansättning. De operativa ramvillkoren för NBG08 var, enligt uppgift från Försvarsmakten, för generella för att kunna utnyttjas fullt ut som ingångsvärde. Men de innehöll ändå vissa viktiga slutsatser om till exempel i vilken klimatzon man skulle kunna verka, avstånd från , insatstider etc.192 Målsättningarna utgick i hög grad från EU:s stridsgruppskoncept. Konceptet var mer styrande än de operativa ramvillkoren. För Försvarsmakten har det varit viktigt att ligga nära EU:s uttolkning av konceptet, att verka främjande och stödjande gentemot EU.193 Det första utkastet kom och fastställdes i januari 2010.194 Enligt uppgift var dock de tidiga 190NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, . 191Försvarsmaktens Concept of operations, Nordic Battlegroup 2011, CONOPS NBG11 (ver 1.3), HKV 23100:78164, , s.1. 192Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 194NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, LedR 03 600:800040, , s. 7. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA versionerna tämligen allmänt hållna och var därmed svåra att använda som underlag i den fortsatta förbandsbyggnaden.195 Mellan de olika versionerna finns vissa förändringar för ledningskoncepten och hur styrkan ska transporteras till insatsområdet (deployering). Syftet med målsättningsdokumentet var att ge övergripande riktlinjer för förberedelser, underhåll och aktivering av de styrkeelement och de moduler som tillsammans bildar NBG11. Detta innebär att målsättningsdokumentet inte bara innehöll beskrivningar av förbandsdelar samt vad de skulle klara av, utan också olika koncept som beskriver olika moment och funktioner (till exempel logistik). Målsättningarna skulle också fungera som ett styrande dokument för all anskaffning av materiel till de enheter som utgjorde det svenska bidraget till NBG11. Dokumentet innehåller förutom vissa bakgrundsbeskrivningar även beskrivningar av den operationella miljön, uppgifter och förmågor samt strategiska och taktiska krav för förbanden i NBG11.196 Den hotbild som tecknas i målsättningarna styr hur krav på förbandet utvecklas. Beskrivningen av hotbilden visade att styrkan skulle kunna komma att möta aktörer olika stora till antalet och med olika vapensystem, teknologinivå och uppträdande. Hotbilden antogs vara komplex och diffus. Förbandet skulle kunna verka inom olika typer av asymmetriska hot och terroristhandlingar. En sannolik hotbild mot NBG11 antogs komma från kriminella element eller paramilitära styrkor, där det kunde finnas risk att någon av parterna skulle kunna utgöra militära hot. Samtliga aktörer bedömdes vara utrustade med militär utrustning generellt av en generation äldre än den NBG11 förfogade över. När det gäller hot från luften så antogs att motståndaren kunde disponera enstaka system med modern teknik, men att detta inte skulle öka motståndarens totala förmåga. Motståndaren antogs ha en begränsad förmåga till kombinerade operationer bestående av alla vapenslag. Motståndaren antogs helt sakna eller ha begränsad tillgång till marin-, flyg- och tyngre understödsystem.197 195Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, , s. 14. 196Beskrivningen nedan utgår från dokumentet Requirement Specification NBG11. 197Requirement Specifications NBG11, , , s. 12. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Krav och uppgifter för manöverbataljonen Manöverbataljonen utgjorde den största stridande delen i stridsgruppen och kommer därför att i nedanstående beskrivning fokusera på denna. Det är dock viktigt att hålla i minnet att manöverbataljonen sattes samman för att kunna verka tillsammans med ett antal olika styrande- och understödjande delar. Bataljonen har ett antal huvuduppgifter som den löser med hjälp av olika understödjande förband. Manöverbataljonen var ett tillfälligt sammansatt förband som utgjordes av bataljonsledning, tre manöverkompanier (två svenska och ett finskt), ett trosskompani samt ett lednings- och eldunderstödskompani. De svenska delarna skapades med enheter ur befintliga svenska förband. Manöverbataljonen skulle kunna interagera med andra enheter och organisationer, till exempel inom ramen för en större multinationell insats.. Bataljonen skulle snabbt kunna sättas in globalt med hjälp av operativa och strategiska flyg-, sjö-, landsvägs- och järnvägstransporter. För att bataljonen snabbt skulle kunna komma på plats och ta sig an uppgiften var taktiska transportplan dess huvudsakliga transportsätt (C17/C130). Enligt målsättningarna skulle manöverbataljonen ha full förmåga att lösa tre olika huvuduppgifter (se bilaga för fullständig beskrivning av Den första huvuduppgiften innebar att ta och/eller säkra en flygplats eller hamnområde, sannolikt när styrkan uppträder som en så kallad early entry force.198 Därefter ska styrkan öppna upp väg och separera eller gruppera mellan parterna.199 När detta, det vill säga den första huvuduppgiften hade lösts och terrängen var säkrad kunde huvuduppgifterna två och tre lösas inom det operationsområde som hade skapats för bataljonen.200 Utöver ovanstående huvuduppgifter skulle bataljonen även klara av att lösa uppgifter utan fordon. Här var dock ambitionen lägre i fråga om motståndare, avstånd, tider och ytor. Förbandet skulle även klara av att lösa uppgifter i mörker och med nedsatt sikt. Även understödjande förband i stridsgruppen hade olika typer av uppgifter. Syftet var att stödja manöverbataljonen när den skulle lösa sina huvuduppgifter. En detaljerad nedbrytning av målsättningsdokumentet, NBG Handbook, har gjorts. Där framgår det vad varje förbandsindivid kan (organisation, personal, 198Detta motsvarar huvuduppgift 1 (H1) del 1: Ta och försvara flygplats eller hamnområde, där irreguljära förband initialt bevakar och efterhand försöker påverka styrketillväxt med upp till kompaniförband. 199Detta motsvarar huvuduppgift 1 (H1) del 2: Ta terräng längs väg eller stråk där motståndare bevakar enstaka platser (checkpoints eller motsvarande). 200I 19/Pbat UtbBatO 2009-2010, Kapitel 1 Målsättningar , intern arbetshandling, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA ).201 NBG Handbook finns i en öppen version samt en hemlig version med mer ingående beskrivningar av förbandet. Syftet var att underlätta kommunikationen med överordnade nivåer om vad NBG11 faktiskt kunde.202 4.2.3Försvarsmaktens tolkning av målsättningar och uppgifter Genom målsättningsdokumentet fick NBG11 ett övergripande styrdokument som omfattade mål- och kravbilder för alla ingående förbandsdelar och koncept. kritiserade NBG08 på denna punkt eftersom det saknades ett övergripande styrande dokument för förbandsutvecklingen. Målsättningarna tog dock att ta fram, och hade inledningsvis en låg detaljnivå. Det påverkade precisionen och genomförandet av behovssättningen av materiel. Av stridsgruppskonceptet framgår att stridsgruppen ska vara tillgänglig för specifika uppgifter i en krishanteringssituation. Dessa uppgifter ska kunna härledas från de illustrativa scenarion EU tagit fram i samband med arbetet med EU:s kravkatalog. ska en stridsgrupps begränsade storlek beaktas. De nämnda scenariona är dock utarbetade för att dimensionera det totala behovet av stridskrafter i respektive scenario, vilken benämns EU FOR, och inte explicit för att dimensionera förmågor för snabbinsats. Någon närmare beskrivning av vad en stridsgrupp förväntas lösa finns inte i detta sammanhang. Den så kallade innehåller en vidareutveckling av de uppgifter som en EU-stridsgrupp kan förväntas utföra. Denna studie togs fram som ett stöd till de länder som bidrar med förband till EU-stridsgrupper. Av studien framgår vilka aktiviteter, uppdrag och uppgifter en stridsgrupp kan förväntas genomföra. Försvarsmaktens tolkning av stridsgruppskonceptet inför NBG11 innehöll tre huvuduppgifter som kan härledas från de olika scenarion som stridsgruppskonceptet anger.203 Huvuduppgifterna är i stort sett ett urval av de uppgifter som finns i den så kallade Finabel-studien204. Försvarsmakten prioriterade att snabbt kunna sätta in lättransporterade enheter. Detta innebar att en mycket lätt bataljon utgjorde kärnan i stridsgruppen. Det var främst denna manöverbataljon som på fältet skulle lösa stridsgruppens uppgifter. Understöd från olika stödjande förband och andra så kallade enablers antogs ge bataljonen tillräcklig förmåga. För att kunna agera som en snabbinsatsstyrka prioriterades krav rörande strategisk och taktisk rörlighet (möjligheten att transportera med flyg) framför eldkraft. Prioriteringen bygger bland annat på de erfarenheter som Försvarsmakten gjorde under produktionen av NBG08. 201NBG Handbook, version 1.3, Ledningsregementet, . 202NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 2. 203EU Battle Group Concept 13618/06, . 204European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Detta innebar till exempel att stridsgruppen NBG11 inte var utrustad med stridsfordon. Konsekvensen blev att förbandet inom ramen för de angivna scenarierna, var avsett att lösa uppgifter med en lägre ambitionsgrad mot begränsat motstånd.205 NBG08 hade en annorlunda konfiguration och skulle inom ramen för samma scenarion, efter tillförsel av stridsfordon, kunna lösa uppgifter på en högre ambitionsnivå och mot en mer kvalificerad motståndare. Tillförsel av stridsfordon kunde emellertid endast ske genom sjötransport eller med strategiskt flyg, vilket innebar att dessa fick anlända till operationsområdet vid senare tidpunkt.206 Det innebär att mobiliteten hos vissa delar av styrkan var lägre. NBG 08 kunde också sättas in utan stridsfordon, dock endast för begränsade uppgifter med låg ambitionsnivå mot en mycket begränsad motståndare.207 Materielförsörjning är en viktig del i förbandsproduktionen. Tillgång till rätt materiel under utbildnings- och övningsperioderna är väsentlig för att soldaterna ska kunna öva med rätt utrustning. Valet av materiel påverkar också andra delar av stödet, såsom logistik och underhåll. Normalt sett består materielförsörjning av flera olika steg: behovssättning, avisering, korrigering samt dirigering. Varje steg producerar det underlag som är nödvändigt för att nästa steg i kedjan ska kunna genomföras effektivt. Under behovssättningen ska materiel och personal dimensioneras utifrån de gällande kravställningarna. Behovssättningen är viktig för att få fram fullständiga förbandsmålsättningar med detaljerade utrustnings- och Utrustningslistorna ligger till grund för materielbeställningar till förbanden och är grundläggande för att producera alla typer av förband. Avisering av materiel innebär att förbandens utrustningslistor knyts till specifik materiel. Ordinarie avisering sker senast och innebär att de utrustningslistor som tagits fram under behovssättningen lyfts över från insatsorganisationsregistret (IOR) till produktionsledningens datasystem (kallat LIFT208). I det senare systemet kopplas behoven till befintlig materiel. Då kan man se om planerad materiel möter den faktiska tillgången. 205Requirement Specifications, NORDCAPS, . 206PTOEM Bataljonen i NBG Utg 2, Bilaga 1, HKV 01 630.62989, . 208Lednings- och informationssystem för förnödenhetsförsörjning och tekniskt tjänst. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Om den materiel som behövs inte finns tillgänglig eller av någon annan orsak inte kan levereras, måste man korrigera det. I dessa fall kan det till exempel handla om att hitta ersättningar. Om ersättningarna påverkar möjligheten att klara de fastställda kraven kan förbandets målsättning (kravställning) behöva justeras. När materielen är aviserad, och eventuellt korrigeringsarbete är klart, ska materielen levereras till det aktuella förbandet. FMLOG, det vill säga Försvarsmaktens logistikförsörjning, verkställer leveranserna. 4.3.1Utgångspunkter och tidigare erfarenheter Materielförsörjningen till NBG11 utgick ifrån den materiel som fanns tilldelad för NBG08. Ambitionen var dock att NBG11 skulle vara lättare och mer rörlig än NBG08. Den viktigaste erfarenheten från NBG08 var att endast befintlig och beprövad materiel skulle användas i behovssättningen förutom vissa kompletteringsanskaffningar. Erfarenheterna från NBG08 visade också på stora brister i arbetsmetodiken. Bland annat var förbandsmålsättningarna bristfälliga vilket ledde till att enheter förändrades och lades till sent i processen. Även materielinnehållet förändrades över tiden. Följden blev att tillgänglig tid för materielförsörjning och inmatning i stödsystem, anskaffning, installationer m.m. inför utbildnings- och övningsverksamheten blev orimligt kort. 4.3.2Förberedande arbete och planering Den tidplan som togs fram i samband med planeringen av arbetet med NBG11 visar att utrustningslistor för förbandet skulle vara klara och att förbandens materieltilldelning (avisering) skulle vara fastställd . Sista tidpunkt för beställning av ny materiel angavs till . Under förberedelse- och planeringsfasen visade det sig att det fanns en rad svårigheter vad gäller materielförsörjningen till NBG11. Svårigheterna uppstod i de inledande skedena av behovssättningen, men kvarstod under stora delar av förberedelseprocessen. Det visade sig tidigt att det inte var helt enkelt att utgå från den tidigare materielpotten till NBG08. Dels hade materielen förslitits, dels nyttjades den även till andra insatser och ändamål, till exempel för utbildning och i den strategiska reserven. Vidare fanns det under den inledande planeringsfasen begränsade riktlinjer att utgå ifrån i behovssättningsarbetet. Inledningsvis befann sig Försvarsmakten i ett läge där det endast fanns en beskrivning av förbandets organisation och struktur att utgå ifrån. Inga koncept hade ännu tagits fram och det närmare innehållet i de förbandsklossar som skulle ingå i förbandet var inte definierat.209 209 Rapport avseende erfarenheter NBG11, HKV 03610:52750, , s.10. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Som tidigare nämnts drog arbetet med att ta fram målsättningar för förbandet, som är ett viktigt ingångsvärde i materielförsörjningen, ut . Det första utkastet till målsättningar blev klart , medan förbandets organisation och utformning lades fast . innebar detta att förbandets utformning och organisation lades fast uppgifter och målsättningar var klara. Eftersom förbandet var otydligt specificerat blev det också svårt att ta fram utrustningslistor och därefter behovssätta materielen. Det gick följaktligen inte heller att på ett precist sätt analysera behov och tillgång av materiel.210 4.3.3Leveranser och fördelning av materiel riskerar att försenas uppmärksammade Försvarsmaktens ledning att flera väsentliga delar i materielförsörjningen saknades. Risken var att Försvarsmakten inte skulle kunna klara av att leverera materiel till de förband som ingick i NBG11. Ledningen konstaterade att Försvarsmakten var på väg att upprepa misstagen från materielförsörjningen till NBG08. Lägesbeskrivningen pekade på att utrustningslistorna för förbanden i (IO09) var av mycket varierande kvalitet; från i det närmaste klara till knappt påbörjade.211 Vidare visade det sig att de kompletterande utrustningslistor som skulle krävas för att delar ur ordinarie förband skulle kunna verka inom ramen för NBG11 inte alls var påbörjade. Detta innebar att det återstod mycket arbete med att specificera fordonsalternativ, ledningssystem, underhållssystem, personlig utrustning, tält, elförsörjning, logistiksystem, deployeringssystem, helikoptersystem med mera.212 Försvarsmakten befarade att det skulle bli svårare att ställa i ordning och leverera materiel till instruktörs- och grundutbildningen. Detta innebar också att utbildningen av personal som skulle ingå i NBG11 riskerades. Försvarsmakten angav att det fanns mycket begränsade möjligheter att skaffa fram kompletterande materiel för leverans till NBG11.213 Sista tidpunkten för beställning av ny materiel var enligt högkvarterets tidplan. 4.3.4 Ledningen vidtar åtgärder för att arbetet ska framskrida När chefen för högkvarterets ledningsstab blev varse att kravställningsarbetet inte hade resulterat i någon konkret materielbehovssättning, gavs ett särskilt uppdrag till de ansvariga enheterna att slutföra behovssättningen av materiel till de enheter som skulle ingå i NBG11. 210Ibid, s.10. 211NBG11 skulle utgöras av delar av förband från IO09. 212Operationsplan Vulcanus, Bilaga 1, HKV 02300:74505, , s.2. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Uppdraget innebar att arbetet med materielbehovssättningen skulle forceras. Ambitionen var att anpassa den materiel som fanns behovssatt i de ordinarie förbanden till de anpassade förband som skulle ingå i NBG11. skulle också det också prövas om denna behovssättning var genomförbar inom den tid som fanns till förfogande. Materielbehoven för de förbandsmoduler som ingick skulle vara fastställt inför avisering i december 2008.214 De riktlinjer som gavs ut inför arbetet visade på ett antal grundläggande förutsättningar.215 Bland annat skulle arbetet utgå från det förbandsinnehåll som redovisats i det svar Försvarsmakten sänt till regeringen . Den skulle också utgå från den logistikorganisation som identifierats som nödvändig. Arbetsinriktningen refererade inte till något specifikt logistikkoncept eller liknande. Vidare anger den att beprövad materiel och beprövade materielsystem skulle användas för NBG11. Vissa kompletteringsanskaffningar skulle emellertid behöva göras. Riktlinjerna framhåller att för att behovssättningen ska gå att genomföra, ska materiel med senare leveranstid än inte behovssättas216 i NBG11217. Arbetet med att lösa problemen med materielförsörjningen resulterade i operationsplan Vulcanus. Planen var en materieltillförselplan med syfte att leda och följa upp verksamhet inom hela Försvarsmakten och . Vulcanus var en detaljerad plan med specifika uppgifter till enheter inom Försvarsmakten och FMV. Planen var starkt beroende av att alla inblandade parter bidrog med överenskomna delar . Tidplanen hanterade emellertid inte risker för eventuella leveransförseningar. Syftet var att koordinera verksamheten inom högkvarteret och därigenom få alla staber att gå i samma riktning och få fram materielen . Arbetet skulle leda till att rätt materiel med rätt installationer och systemlösningar kunde fördelas till förband, skolor och centra för utbildning av förbandsinstruktörer respektive grundutbildning av värnpliktiga i NBG-förbanden. Dessutom klargjorde planen att eventuella kompletteringsanskaffningar av förnödenheter behövde vara klara och levererade till Försvarsmakten 214Uppdrag till INSATS att, med stöd av PROD, slutföra materielbehovssättningsarbetet för enheter ingående i NBG11, , HKV uppdrag 183/08. 215PROD arbetsinriktning för realiserbarhetsprövning av materielbehovssättningen för enheter ingående i NBG11, HKV 14 500:77502, . 216Viss möjlighet gavs till senare leveranstider. Dock gällde detta endast enskilda individer som ej skulle påverka systembyggnaden. 217Anledningen till detta anges vara att senare leveranser omkullkastar systembyggnaden i förbandet. Exempel på moment som inte hinns med vid sen leverans är bl.a. underhållsberedning och ledningssysteminstallationer i fordon (även i sent valda substitutfordon). DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 skulle NBG11 vara uppfyllt med materiel och materielsystem som var tillräckligt bra för att kunna verka och lösa de uppgifter som tillsammans med övriga deltagande nationer hade åtagit sig utifrån EU Battlegroup Concept. skulle samtlig materiel samt huvuddelen av övriga förnödenheter vara registrerade i Försvarsmaktens stödsystem samt levererade till rätt förbandsenhet ute vid utbildningsförbanden.218 Framtagandet av Vulcanus medförde att avisering kunde göras av viktigare materiel /2009. Den kompletteringsanskaffning som syftade till att återanskaffa materiel som nyttjats eller slutförbrukats av utlandsstyrkan, efter det att NBG08 avvecklats gjordes , det vill säga efter sista datumet för beställning av ny materiel hade passerats.219 förde representanter från högkvarteret och FMV en dialog om behovssättning av materiel. Även teknikkontoren och förbanden medverkade. För att man skulle kunna nå den målsättning som uttryckts i operationsplan Vulcanus samt för att öka precisionen i den faktiska målsättningen behövde man göra en extra avisering den 21 september 2009.220 Behovssättningen av de förband som skulle ingå i NBG11 hade genomförts enligt de principer som finns för att bygga förband som i första hand är ämnade att försvara tillsammans med andra svenska förband. Osäkerhet om vad som kunde tas bort ur dessa förband samt bristande samordning resulterade i att NBG11 blev överbehovssatt. Man behövde därför göra en ytterligare översyn av behovssättningen för att kunna samutnyttja resurser och materiel, samt minska mängden ingående materiel. Syftet var också att göra förbandet lättare och mer flyttbart.221 I beslutet om den extra aviseringen upprepas inriktningen att NBG11 så långt som möjligt ska byggas upp av den materiel som är anskaffad för förband i insatsorganisationen och att ytterligare anskaffning bara ska ske i Arbetet med behovssättning och avisering fortsatte således i takt med att målsättningar, koncept och andra typer av planer efterhand blev mer och mer utvecklade. Försenade målsättningsdokument och avsaknad av andra ingångsvärden innebar också att nödvändigt systemarbete fick genomföras utifrån antaganden. Detta uppges dock ha fungerat i rimlig omfattning.222 218Operationsplan Vulcanus, Bilaga 1, HKV 02300:74505, , s. 2. 219Offertförfrågan inför beställning 197:5001, Bilaga 1, HKV 23321:55182, . 220Beslut avseende behovssättning av NBG11, HKV 03 600:64895, . 222MS 197 Erfarenhetsrapport , FMV 10FMV4493-14:1, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Problemen med materieltillförseln fortsatte även under 2010.223 koordinerades arbetet via en arbetsgrupp som gick under namnet . Arbetsgruppen granskade alla förändringar ur ett helhetsperspektiv. Bland annat ändrades tilldelningen av fordon av typen pansarterrängbil 6 i flera steg.224 Detta skedde på grund av en förändrad säkerhetssituation i andra pågående insatser. Ursprungligen var ca 100 fordon av denna typ behovssatta i styrkans olika delar. hade omprioriteringar lett till att mindre än hälften av denna fordonstyp fanns kvar. Fordonen ersattes istället med fordon av annan typ. Försvarsmakten behövde också lägga ned mycket arbete på att verifiera, konfigurera och installera det ledningssystem som levererades från FMV . Förbandsproduktionen försvårades av att ledningssystemet till NBG11 innebar en lösning som till viss del var obeprövad.