rfr · GZ0WRFR12 · 2012-05-10 00:00:00 — De flesta lärosäten verkar ha fortsatt med ungefär samma omfattning och inriktning på verksamheten för breddad rekrytering sedan den förra perioden, 20032005. ringar in tre former för arbetet med breddad rekrytering som kan sägas utgöra goda exempel. Dessa är giltiga oavsett hur de grundläggande förutsättningarna ser ut på respektive lärosäte. Det första goda exemplet är fokuseringen inte enbart på breddad rekrytering, utan på breddat deltagande. Det innebär att man arbetar med studenterna över hela fältet och att man tar ansvar för dem man antar från marknadsförings- och rekryteringsverksamhet via undervisningsformer och stödåtgärder till examen och uppföljning. Det andra goda exemplet gäller arbetet för att faktiskt bredda den sociala rekryteringen med uppsökande arbete exempelvis långtgående samarbeten med gymnasieskolor som har låg övergång till högre utbildning och riktad studentambassadörsverksamhet. Det innebär att rekryteringsinsatserna inte enbart genomförs för att öka antalet sökande, utan att man aktivt verkar för att attrahera de grupper som är underrepresenterade i högre utbildning. Det tredje goda exemplet är det långsiktiga arbetet, som utförs enligt en konsekvent strategi för att förändra lärosätets rekrytering. Det gäller alltså att försöka integrera arbetet i den reguljära verksamheten, till skillnad från att arbeta med tidsbegränsade projekt. Olika högskolor har olika förutsättningar understryker att det är svårt att jämföra lärosätenas arbete med breddad rekrytering, eftersom de har så olika förutsättningar. Eftersom olika grupper i befolkningen attraheras av olika typer av utbildningar så har utbildningsutbudet stor betydelse. En högre andel av kortare, tydligt yrkesinriktade utbildningar innebär att andelen studenter med arbetarbakgrund blir större. Om ett lärosäte har ett smalt utbildningsutbud som förutsätter mer specialiserade förkunskaper så är också ofta de sökande från en snävare social kategori. Lärosätets historia och renommé påverkar också, dvs. de förväntningar som finns på vad ett lärosäte står för, vilka typer av utbildningar som ges, den akademiska traditionen osv. Ett tredje grundförhållande som påverkar rekryteringen är lärosätets geografiska läge. I detta ligger befolkningssammansättningen i närområdet, regi- BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN 2011/12:RFR12 onens attraktivitet som studieort respektive regionens behov av utbildad arbetskraft. Det fjärde grundförhållandet är lärosätets totala resurser. Det har ofta påtalats att en breddad rekrytering förutsätter en breddning också i utbildningsutbudet och i undervisningsformerna. Sådana breddningar kräver att marknadsföringen riktas mot många olika målgrupper och att många olika kanaler används. Det kräver också en bredare arsenal av mottagande och stödjande åtgärder, eftersom en bredare studentpopulation kan innebära olika typer av behov i studentgruppen. Detta är förhållanden som varierar i hög grad mellan olika mindre högskolor och konstnärliga högskolor samt mellan äldre och yngre universitet. Därför kan det även finnas variationer när det gäller vilken verksamhet och vilka målsättningar som kan betraktas som goda exempel. Exempelvis kan det vara mer relevant att jobba med bred marknadsföring för en yngre högskola än för en väl etablerad. En iakttagelse är att stora och resursstarka lärosäten är överrepresenterade bland dem som arbetar förtjänstfullt för att påverka den sociala snedrekryteringen. Detta innebär ändå inte att dessa lärosäten faktiskt har den mest socialt heterogena studentpopulationen, något som mest beror på faktorerna enligt resonemanget ovan. ser det inte som möjligt att försöka lyfta fram vilka lärosäten som arbetar bättre än andra med breddad rekrytering. Det är knappast rimligt att över huvud taget jämföra lärosätenas arbete. Det beror dels på att förutsättningarna ser så olika ut, dels på att studentsammansättningen har olika betydelse beroende på hur många studenter ett lärosäte utbildar. Ofta uppmärksammas andelen studenter från underrepresenterade grupper, men de stora lärosätena har störst betydelse när det gäller antalet högskoleutbildade i landet med olika typer av bakgrund. Många av dessa lärosäten tycks ha en god verksamhet för att uppnå en större social mångfald bland sina studenter. I en bilaga till denna promemoria redovisas exempel från på åtgärder som har prövats på olika högskolor i syfte att bredda rekryteringen. Utöver de åtgärder som de enskilda högskolorna har vidtagit, och som framgått av ovan redovisade rapporter, finns det andra insatser och aspekter av intresse. Olika utbildningsformer samt regionala aspekter Studenter vid distansutbildningar har i större utsträckning än andra studenter lågutbildade föräldrar. En förklaring är att de s.k. prestigeutbildningarna, t.ex. till läkare, psykolog och jurist inte ges på distans. De program som ges på distans är i stället främst program som generellt sett har en hög andel studen- 2011/12:RFR12 BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN ter med lågutbildade föräldrar, dvs. vård- och lärarutbildningar. (HSV Kartläggning av distansverksamheten vid universitet och högskolor, 2010, s. 28 30.) En person som inte är behörig till vissa utbildningar kan genomgå en kompletterande förutbildning, ett s.k. basår. Basåret är inte en högskoleutbildning, men den som fullföljer det har en garanterad plats på vissa bestämda utbildningar. Antalet studenter har varit omkring 3 500 per läsår, men har ökat till 5 600 /10, då var män och kvinnor. (2011:8 R.) Högskoleintroducerande utbildning är utbildning på högst som består dels av gymnasial vuxenutbildning som syftar till att ge grundläggande behörighet för högskoleutbildning, dels av högskoleutbildning på grundnivå (den har också benämnts collegeutbildning). Den bedrivs i mindre omfattning än basåret; omkring 400 personer genomgick collegeutbildning med godkänt resultat 2003/04 (prop. 2004/05:162 s. 149). Spridningen i påbörjad högskoleutbildning var stor mellan länen, från i och till i län och (avser dem som var 2003). HSV och SCB påpekar att skillnaden mellan länen i andelen med påbörjad högskoleutbildning har samband med flera bakomliggande faktorer. Eftersom benägenheten att påbörja högskolestudier har ett samband med social bakgrund är den sociala sammansättningen av befolkningen i länen en viktig faktor. Tillgången till högskoleutbildning och till arbetsmarknaden är andra faktorer som påverkar andelen som går vidare till en högskoleutbildning. (Statistiska meddelanden UF 20 , s. Enligt , Equality, and Academic Performance (2009) av nationalekonomen ökar sannolikheten för att personer från studieovana hem söker till högskolan när högre utbildning ges på orter som är geografiskt nära dessa personer. I en första begränsad undersökning från HSV om den första antagningen med de nya tillträdesreglerna fanns det inga tydliga samband mellan föräldrarnas utbildningsbakgrund och valet av meritkurser. Underlaget är inte omfattande, men det finns alltså inte i denna mindre undersökning av den första antagningen stöd för att säga att de nya tillträdesreglerna har motverkat en breddad rekrytering. (HSV Första antagningen med de nya reglerna en uppföljning av antagningen till . HSV rapport 2011:7 R, s. Rekryteringsdelegationen, nätverk, forskningsprojekt Rekryteringsdelegationen verkade 20022004 och förfogade som delades ut till ett hundratal olika projekt, som avsåg olika åtgärder före högskolan, på väg till högskolan och inom högskolan. En utvärdering av Rekryteringsdelegationens arbete gjordes 2006. Där drogs slutsatsen att de åtgärder som levde kvar i första hand var samverkansprojekt med BREDDAD REKRYTERING TILL HÖGSKOLAN 2011/12:RFR12 gymnasieskolor samt olika informationsprojekt. I mindre grad rörde det sig om mer genomgripande systemförändringar inom lärosätet. Efter Rekryteringsdelegationen överfördes ansvaret för stödet till lärosätenas arbete med breddad rekrytering till NSHU Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning. Enligt NSHU:s uttolkning var målet inte bara att rekrytera fler studenter från underrepresenterade grupper, utan också att se till att studenterna fullföljer utbildningen och kommer ut i arbete. Myndigheten samordnade kurser vid svenska universitet och högskolor som gavs över internet under namnet Nätuniversitetet. Nätuniversitetet bedrev ingen egen utbildning. Däremot arbetade myndigheten med utveckling av itunderstödd undervisning och erfarenhetsutbyte mellan lärosäten. I detta sammanhang kan det europeiska forskningsprojektet nämnas. I projektet studeras de faktorer som möjliggör respektive hindrar tillträde, fullföljande respektive avhopp för icke-traditionella studenter i högre utbildning. Forskare vid deltar i projektet. I projektet har intervjuer genomförts med studenter från icke-traditionella miljöer. En slutsats är man måste också titta på fullföljandet av studierna, inte bara på tillträdet till högskolan. Högskolornas återrapportering har i sig inte föranlett redovisning för av vidtagna åtgärder Regeringen har inte i någon proposition redovisat några specifika åtgärder som den har vidtagit med anledning av högskolornas återrapportering. Att regeringen inte har redovisat några särskilda åtgärder kan ses i ljuset av att det är högskolorna som enligt högskolelagen ska aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. I budgetpropositionen anfördes således att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för att bl.a. säkerställa breddad rekrytering och pedagogisk utveckling (prop. 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 119). Man kan också se frågan om breddad rekrytering i ett bredare perspektiv och hävda att åtgärder gällande t.ex. studiestödssystemet och byggande av studentbostäder kan bidra till breddad rekrytering. Lärosätenas uppdrag samt överväganden från riksdag, regering och EU har lärosätena haft i uppdrag från regeringen att upprätta handlingsplaner med mätbara mål för att aktivt främja och bredda rekryteringen. Uppgiften har getts i regleringsbreven 0ch avsett åren 20032005, 20062008 och 20092012. I regleringsbrevet för universitet och högskolor anges att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen till utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Information och vägledning om utbildningsvägar vid lärosätet och om framtida möjligheter på arbetsmarknaden för olika utbildningar vid lärosätet ska förbättras. I regleringsbrevet anges vidare att i årsredovisningen ska resultat redovisas utifrån målen i lärosätenas handlingsplaner för att främja och bredda rekryteringen avseende perioden 20092012. Redovisningen ska innehålla kommentarer och analyser av de åtgärder som har vidtagits samt hur målen i handlingsplanerna för breddad rekrytering har uppfyllts . Lärosätena ska enligt regleringsbrevet i årsredovisningen särskilt redovisa vilka insatser som har gjorts för att bredda rekryteringen till de utbildningar där snedrekryteringen är störst. Av redovisningen ska särskilt framgå hur lärosätena i syfte att bredda rekryteringen till högskoleutbildning har samverkat med gymnasieskolor. Vidare ska det redovisas vilka insatser som har gjorts för att förbättra informationen och vägledningen om utbildningsvägar vid lärosätet och om framtida möjligheter på arbetsmarknaden för olika utbildningar vid lärosätet. Skrivningarna om breddad rekrytering återkommer inte i regleringsbrevet . Detta kan ses i ljuset av de bedömningar som gjordes i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23) om att antalet mål och återrapporteringskrav i regleringsbrevet för universitet och högskolor bör begränsas. Enligt uppgift från är det som angavs regleringsbrev och som gällde återrapportering inte längre ett uppdrag. I stället får lärosätena själva bestämma vad de, utifrån högskolelagen och högskoleförordningen, ska redovisa . Inom EU har behovet av att breda grupper i större utsträckning än har tillgång till högre utbildning uppmärksammats. Inom ramen för EU 2020 finns målet att ska av 2034-åringarna ha avslutat högre utbildning eller motsvarande. I kommissionens meddelande om en agenda för modernisering av system för högre utbildning anges att därför måste attrahera bredare grupper från hela samhället, inbegripet missgynnande och utsatta grupper, till högskolorna. Medlemsstaterna och högskolorna ska främja insatser för att försöka nå elever i underrepresenterade grupper och icke-traditionella inlärare, inbegripet vuxna. (KOM(2011) 567 slutlig.) BILAGA 1 2011/12:RFR12 Sammanfattningsvis möter högskolorna följande uppdrag och önskemål: Högskolelagen: Aktivt främja och bredda rekryteringen. : Handlingsplaner ska upprättas, och resultatet av handlingsplanerna ska redovisas i årsredovisningen (uppdraget återkommer inte i regleringsbrevet ). EU: Bidra till målet att av 2034-åringarna har avslutat högre utbildning samt försöka nå elever i underrepresenterade grupper och icke-traditionella inlärare. I samband med förslaget om ändring av högskolelagen redovisade regeringen i propositionen Den öppna högskolan ytterligare åtgärder för att nå en breddad rekrytering. En grund för förslagen var utredningen i högskolan (SOU 2000:47). En rekryteringsdelegation skulle inrättas (prop. 2001/02:15) och lärosätena skulle upprätta lokala handlingsplaner för rekrytering. En breddning av basåret och ett högskoleintroducerande samarbete mellan högskola och komvux ingick också bland åtgärderna (prop. 2001/02:15). I målet att främja rekryteringen ligger att fler personer ska söka till högskolan. I propositionen sades att regeringens långsiktiga mål för rekryteringen är att av en årskull ska ha påbörjat högskolestudier . I propositionen anfördes också att det är angeläget att uppnå en minskad social snedrekrytering till forskarutbildningen (prop. 2001/02:15, s. 33). delade regeringens uppfattning. För tillväxt och välfärd har det avgörande betydelse att befolkningen är välutbildad. Genom en breddad rekrytering, som gör att högskolan i större utsträckning når ut till de grupper i samhället som inte sökt sig dit i så stor omfattning, kommer man att kunna uppnå en social och kulturell blandning i studentgrupperna som bidrar till förståelse och minskar etniska fördomar och klassfördomar, som högskolans legitimitet i samhället förstärks. Utskottet betraktade detta som viktiga kvalitetsvinster, som inte kan uppnås utan aktiva insatser från universiteten och högskolorna själva (bet. 2001/02:UbU4, s. 12). En iakttagelse kan i detta sammanhang vara att det inte är självklart på vilken nivå målen ska nås. Ska målen nås på varje enskild utbildning, varje universitet eller landet som helhet? Svaret torde påverka vilka metoder som bör användas för att bredda rekryteringen. Givet utbildningsutskottets uttalanden bör rekryteringen breddas på varje enskild utbildning. I propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162) framhöll regeringen att arbetet med breddad rekrytering bör ges fortsatt stöd. Uppgiften för Myndigheten för borde vidgas till att omfatta frågor om stöd för breddad rekrytering (myndigheten kom dock sedan att avvecklas ). Vidare borde högskolorna i ökad utsträckning samverka med gymnasieskolor med en låg andel elever som går vidare till högskolestudier. I budgetpropositionen anfördes (prop. 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 119) att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för att bl.a. säkerställa breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Regeringen följer detta arbete noga och vill understryka att arbetet med breddad rekrytering till högskolan även fortsättningsvis är prioriterat. I en interpellationsdebatt framhöll statsrådet att arbetet med breddad rekrytering kräver ett helhetsgrepp. Statsrådet pekade bl.a. på reformer av gymnasieskolan och studiemedelssystemet som viktiga faktorer (kammarens protokoll , interpellation 2009/10:232). redovisar på sin webbplats följande exempel på åtgärder som har prövats på olika högskolor. Vid antagningen kan man exempelvis använda alternativt urval, där exempelvis den sökandes bakgrund och erfarenheter kan vara urvalsgrundande särskild ingång till exempelvis juristprogrammet studenterna får prova på ämnet i en fristående kurs innan de går vidare till programmet. Man kan också påverka genom kursutbudet, exempelvis med förberedande utbildningar, t.ex. tekniskt basår tydliga mål med lärosätets utbildningar arbetslivsanknytning, exempelvis genom att låta arbetsplatspraktik ingå i fler utbildningar projekt för invandrade akademiker som vill komplettera till exempelvis en lärarexamen sommarkurser i teknik för flickor. I undervisningen kan man arbeta för breddad rekrytering genom utvecklade undervisningsformer som gör det möjligt för alla, oavsett bakgrund, att klara sina studier utvecklad pedagogisk kompetens hos lärarna, exempelvis genom att stimulera engagemanget för mångfaldsfrågor Stöd vid sidan om Man kan underlätta för fler att studera på högskolan genom stöd vid sidan om, exempelvis skriv- och språkstöd för studenterna utbildning av studentambassadörer i mångfaldsfrågor förbättrat mottagande av nya studenter, genom att exempelvis erbjuda språkstöd eller kurser i studieteknik nätverk för studenter av underrepresenterat kön alumniverksamhet med kontakt mellan högskola och tidigare studenter samverkan med vuxenutbildning och arbetsförmedlingar. Högskolan kan också underlätta breddad rekrytering genom samverkan med det omgivande samhället, exempelvis genom besök på gymnasiemässor, gästföreläsare, mentorer och läxhjälp till gymnasieskolor anordnande av Öppet hus, studiebesök, informationsdagar, praktikplatser, laborationer, föreläsningar, gäststudenter och kurser för gymnasieskolor med låg övergång till högskolan fortbildning för gymnasielärare. Högskolans studievägledning kan bidra till breddad rekrytering genom stärkt vägledarsamarbete, regionala vägledarnätverk studievägledning via chatt och MSN Messenger särskild webbplats för vägledningsfrågor vidareutbildning av studievägledare. Via information och marknadsföring kan man också påverka, exempelvis genom marknadsföring och riktade informationsinsatser översyn av bildvalet i lärosätets publikationer studentenkät för att kunna förbättra informationsverksamheten. Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter