rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — Några faktorer som kan beaktas är att stöd till start av näringsverksamhet har varit stabilt både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen, vilket talar för att effekterna är stabila över tid.51 Även det metodologiska upplägget gör att förändringar i arbetsmarknadsläge och konjunktur sannolikt inte har någon större påverkan på resultaten. Det är trots detta viktigt att vara försiktig vid generaliseringar av resultat över tid.52 51Skulle det dock vara så att Arbetsförmedlingens andra program haft större förändringar skulle detta till viss del kunna påverka resultaten. 52När sysselsättningseffekter studeras jämförs deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet med en kontrollgrupp. Det är i sammanhanget viktigt att notera att både deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet och de som ingår i kontrollgruppen har påverkats av samma externa faktorer såsom arbetsmarknadsläge och konjunktur vilket gör att jämförelserna mellan grupperna även i sådana situationer är konsistenta. Problem kan dock uppkomma om någon grupp är mer drabbad än den andra. Om exempelvis deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet i högre utsträckning drabbas av faktorer som jämfört med kontrollgruppen påverkar sysselsättningen negativt så skulle de sysselsättningseffekter som redovisas vara en underskattning av den sanna effekten. För mer detaljer kring metoden se bilaga 1. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I detta avsnitt studeras inkomststatistik för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , fördelat på olika grupper. Därefter presenteras statistik för ekonomisk utsatthet bland som tog del av stödet under , även här uppdelat på olika grupper. Slutligen analyseras inkomstskillnader för olika grupper i mer detalj. Tabell 3.6 Genomsnittlig förvärvsinkomst för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Källa: LISA-databasen (bearbetning). Tabell 3.6 visar hur förvärvsinkomsten utvecklats för de som tog del av stöd till start av näringsverksamhet . Av tabellen framgår att utrikes födda kvinnor är den grupp som har den lägsta genomsnittliga förvärvsinkomsten. Generellt har den genomsnittliga förvärvsinkomsten varit lägre för kvinnor . Detta gäller både för inrikes och utrikes födda kvinnor. Orsakerna till dessa skillnader kan exempelvis vara att kvinnor arbetar färre timmar eller har inkomster från olika transfereringssystem, exempelvis föräldrapenning. Ett annat sätt att studera inkomstskillnader är att studera andelen med inkomster under gränsen för ekonomisk utsatthet. I och övriga används begreppet relativ fattigdomsgräns för att studera ekonomiskt utsatta grupper i samhället.53 Fattigdomsgränsen, eller gränsen för att betraktas som ekonomiskt utsatt, är satt till av den disponibla medianinkomsten. Detta belopp var för 123 100 kronor.54 53Socialstyrelsen (2010). 54Inkomstgränsen för ekonomisk utsatthet var i för åren 20052010 följande: 100, 100, 700, 900, 400 och 100. För definition av disponibel inkomst se SCB (2009). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Figur 3.1 Andel företagare respektive icke-företagare samt utrikes födda företagare respektive icke-företagare i ekonomisk utsatthet bland samtliga personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) Figur 3.1 visar att i genomsnitt av de som fortfarande drev företag, och av icke-företagarna befann sig under gränsen för ekonomisk utsatthet . Andelen i ekonomisk utsatthet minskar dock över tiden. För gruppen utrikes födda företagare är andelen som befann sig i ekonomisk utsatthet högre, i genomsnitt för åren 20052010. Andelen är också högre än för utrikes födda som inte är kvar som företagare. Skillnaden mellan företagare och icke-företagare minskar dock . Bland hela befolkning befann sig under den relativa gränsen för ekonomisk utsatthet . Det kan finnas många förklaringar till varför företagare hamnar i ekonomisk utsatthet. En sådan förklaring kan exempelvis vara att företagare som inte driver aktiebolag har möjlighet att göra avdrag för företagsinvesteringar i deklarationen, vilket gör att den disponibla inkomsten blir lägre. Möjliga förklaringar som Arbetsförmedlingen anger till varför utrikes födda företagare i högre utsträckning hamnar i ekonomisk utsatthet är att företagarna oftare är verksamma inom branscher som är överetablerade. Vidare kan utrikes födda företagare i högre utsträckning sakna kunskap om vilka krav olika myndigheter ställer på deras verksamhet. Det är därför viktigt att statistiken tolkas med försiktighet. har inga möjligheter att inom ramen för denna granskning besvara vad som är orsakerna till resultaten eller göra fördjupade analyser. Redovisningen ger dock vissa indikationer på att utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet som fortsätter som företagare GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION i relativt stor omfattning får en disponibel inkomst som ligger under gränsen för ekonomisk utsatthet. har också studerat inkomstskillnader för olika grupper av personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet . I dessa analyser studeras enbart gruppen som erhållit stödet och de är alltså inga effektmätningar, eftersom det kräver jämförelser med kontrollgrupper.55 Inkomsten mäts som den årliga inkomsten från antingen anställning eller egenföretagande.56 Eftersom mätningen av inkomsten kan påverkas av i vilken form ett företag drivs eller om personen är anställd måste resultaten analyseras med försiktighet.57 I analyserna har de personer där det inte varit möjligt att identifiera företagets juridiska form uteslutits.58 I figur 3.2 redovisas resultaten för företagare och icke-företagare. Den streckade linjen visar inkomstskillnaden i procent mellan utrikes födda och övriga deltagare i stöd till start av näringsverksamhet. linjerna i figur 3.2 bildar ett skuggat område som illustrerar ett 95-procentigt konfidensintervall. Om någon av dessa linjer korsar linjen som markerar noll procent är skillnaden mellan grupperna inte statistiskt signifikant. 55För analysen används en så kallad Heckmanmodell. En beskrivning av modellen finns i bilaga 1. 56Inkomst från anställning mäts med hjälp av SCBs registervariabel LonInk och inkomster från företagande mäts med hjälp av variabeln NettoFinkA. 57Det är viktigt att ha i åtanke att en företagare som inte driver aktiebolag har möjlighet att göra avdrag för investeringar i det egna företaget. Detta redovisas i inkomstdeklarationen vilket innebär att en företagare utan aktiebolag som gjort betydande investeringar till och med kan få en negativ företagarinkomst. För en individ som är anställd finns inte denna möjlighet utan här antas att det är personen som driver företaget som få avstå lön för att göra de nödvändiga investeringarna, inte den anställda. Vidare finns i statistiken, som nämnts tidigare, inte tillgång till arbetade timmar eftersom detta inte redovisas i inkomstdeklarationen. 58Företagare definieras i denna analys, som tidigare, som de individer som har en nettoinkomst från aktiv näringsverksamhet och där den juridiska formen har identifierats (aktiebolag, handelsbolag eller enskild firma). För att betraktas som aktiv ska verksamheten enligt SCB:s definition motsvara minst en tredjedel av den tid som åtgår för en vanlig anställning på heltid. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Figur 3.2 Inkomstskillnader mellan företagare och icke-företagare bland deltagare i stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) Av figuren framgår att det inte finns någon signifikant skillnad i inkomster mellan deltagare som är företagare och de som inte är företagare. fram är dock inkomsterna för företagare signifikant lägre än inkomsterna för icke-företagare. Inkomstskillnaden mellan grupperna är mellan . Figur 3.3 Inkomstskillnader mellan inrikes och utrikes födda som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I figur 3.3 redovisas inkomstskillnaderna mellan utrikes födda och inrikes födda som tog del av stödet till start av näringsverksamhet . Figuren visar att utrikes födda personer har signifikant lägre inkomster för åren 2005 2007. Inkomsterna för denna grupp är mellan , jämfört med inrikes födda. Därefter är inkomstskillnaderna mellan utrikes och inrikes födda inte signifikanta. Analysen visar att sysselsättningseffekterna för de som tog del av stöd till start av näringsverksamhet tycks vara positiva då stödet följs upp efter två respektive . Detta innebär att deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i större utsträckning tenderar att lämna arbetslöshet för sysselsättning jämfört med deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program. har inte gjort någon mätning av sysselsättningseffekter gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig om situationen . Programmet har dock varit stabilt både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen. Utrikes födda som deltagit i stöd till start av näringsverksamhet lämnar i lägre utsträckning arbetslöshet för sysselsättning än inrikes födda som deltagit i samma program. befann sig i genomsnitt av de utrikes födda företagarna som deltog i stöd till start av näringsverksamhet under gränsen för ekonomisk utsatthet. För de som tog del av stöd till start av näringsverksamhet finns efter programmet inga inkomstskillnader mellan företagare och icke-företagare. Från och med det fjärde året uppvisar dock företagare en signifikant lägre inkomst än de deltagare i stöd till start av näringsverksamhet som har en anställning. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4Handläggningen av stöd till start av näringsverksamhet I detta kapitel beskrivs Arbetsförmedlingens handläggning av stöd till start av näringsverksamhet, hur Arbetsförmedlingen följer upp deltagaren samt hur Arbetsförmedlingen och regeringen följer upp effekterna av stödet. Empirin i kapitlet baseras främst på intervjuer med handläggare och företrädare för Arbetsförmedlingen på central nivå. Intervjuerna är framförallt gjorda i det område där genomfört en fallstudie (se bilaga 2). Kompletterande intervjuer har gjorts på andra kontor. Dessutom har information från årsredovisningar, årsrapporter, utvärderingar av stödet och styrdokument använts som underlag i kapitlet. 4.1Regelverk, kostnad och deltagare Det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet startade som en försöksverksamhet och har varit permanent . Kostnaden för detta stöd uppgick till , jämfört med och . Kostnaden för stödet består av två delar. är kostnaderna för deltagarnas aktivitetsstöd. Den andra delen är kostnader för de konsulter som bedömer deltagarnas affärsidéer. Arbetsförmedlingens totala anslag uppgick till . Stöd till start av näringsverksamhet är därmed ett litet stöd jämfört med verksamheten som helhet. Målgruppen för stöd till start av näringsverksamhet är personer som är inskrivna som arbetssökande på Arbetsförmedlingen och bedöms ha goda förutsättningar att driva ett företag med tillfredställande lönsamhet som kan ge varaktig sysselsättning.59 Ersättningen som utgår är ett aktivitetsstöd som kan fungera som en försörjning under företagandets inledningsskede. Stödet lämnas , men kan förlängas om myndighetsbeslut är försenade eller vid sjukdom. Ett annat villkor för 59 2 och 18 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? stödet är att det inte får snedvrida konkurrensen. Stödet kan också lämnas till personer som inte är arbetslösa, men som bor i ett så kallat stödområde.60 Stöd till start av näringsverksamhet ett av Arbetsförmedlingens mindre program, även sett till antalet deltagare. fick 11 000 personer stödet, antingen inom programmet start till näringsverksamhet eller inom garantierna.61 Detta kan jämföras med de drygt 91 100 personer som fick lönebidrag eller de nästan 80 700 personer som deltog i programmet nystartsjobb. av personerna som tog del av stöd till start av näringsverksamhet var utrikes födda. Andelen har befunnit sig på en jämn nivå . Det var ingen större skillnad mellan andelen män och kvinnor som tar del av stödet, även om andelen män var något högre under Utbildningsnivån bland de som tar del av stödet var generellt sett hög. av deltagarna i programmet hade en eftergymnasial utbildning. 4.2Förutsättningar för handläggarnas bedömning 4.2.1Stödet till handläggare är begränsat Handläggarstöd, i kombination med styrande dokument, ska ligga till grund för en enhetlig handläggning mellan de olika arbetsförmedlingskontoren. uppger Arbetsförmedlingen att det inte finns någon central styrning av kontorens organisering av detta arbete.62 Den information som finns på Arbetsförmedlingens intranät är en kortfattad beskrivning av programmet stöd till start av näringsverksamhet och de kvalitetssäkrade metoder som är förknippade med det (till exempel Bedömning av affärsidé och Starta-eget- information).63 Arbetsförmedlingen uppger att handläggarstödet är under uppdatering.64 60Stödområden anges av förordningen (1999:1 382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. 61Arbetsförmedlingen (2012), Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport , s. 13. Programmet kan delas ut till deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Siffran som presenteras gäller personer både inom och utanför garantierna. 62Svar från Arbetsförmedlingen . 63Arbetsförmedlingens intranät, Starta eget företag. 64Svar från Arbetsförmedlingen . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Handläggare anger att de i liten utsträckning använder sig av Arbetsförmedlingens handläggarstöd, eftersom det uppfattas som rudimentärt.65 Flertalet av de intervjuade handläggarna uppger att de istället ofta får hjälp och stöd från sina kollegor när stöd till start av näringsverksamhet blir aktuellt för en arbetssökande.66 På ett par av kontoren där intervjuer med handläggare genomförts är en handläggare utsedd att vara ansvarig för stödet. Dessa handläggare fungerar som ett särskilt stöd åt sina kollegor. Eftersom stöd till start av näringsverksamhet har få deltagare jämfört med andra arbetsmarknadspolitiska program läggs resurserna för interna handläggarutbildningar framför allt på utbildningar som berör de större Det finns ingen central utbildning som avser enbart stöd till start av näringsverksamhet.67 Flera av de handläggare som har intervjuats har själva drivit företag. De anser att deras egna erfarenheter av företagande är viktiga för deras möjligheter att på ett rättvisande sätt bedöma presumtiva företagare. Andra handläggare påpekar att deras brist på egen erfarenhet av företagande gör att det är svårt att föreslå företagande som ett alternativ till anställning vid arbetslöshet.68 4.2.2Ändringar i anslaget kan påverka strategiska prioriteringar Möjligheten för Arbetsförmedlingens handläggare att anvisa arbetssökande till olika arbetsmarknadspolitiska program styrs av regeringsbeslut och regeringen kan ändra anslagen till Arbetsförmedlingen fick myndigheten sex ändringsbeslut kopplade till regleringsbrevet. Arbetsförmedlingen anvisar stödet enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program inom de ekonomiska ramar som myndigheten har.69 De ekonomiska förutsättningarna och därmed möjligheterna att anvisa till stöd till start av näringsverksamhet och andra arbetsmarknadspolitiska program kan ändras med kort varsel.70 Det kan betyda att handläggare från till en annan inte kan ta nya beslut om att bevilja stödet. En handläggare hänvisar till en period då det, på grund av begränsningar i budgeten, kom tydliga restriktioner om att inte bevilja stödet.71 En annan handläggare uppger att det kan vara svårt att förklara för en 65Intervju 3, 20, 21, 22 och 24. 66Intervju 3, 20, 21, 22, 24. 67Intervju 25 samt svar från Arbetsförmedlingen . 68Intervju 20, 21 och 24. 69Svar från Arbetsförmedlingen . 70Intervju 3, 22 och 25. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? arbetssökande som verkar lämplig för stödet att inte kan beviljas när orsaken till det är ekonomiska prioriteringar.72 4.2.3Många anser att programperioden är för kort Intervjuade på Arbetsförmedlingen och företrädare för andra organisationer som arbetar med företagande anser att stöd till start av näringsverksamhet delas ut en och att det åtminstone borde finnas möjligheter att förlänga stödet av andra skäl än sjukdom eller försenade myndighetsbeslut, som det nuvarande regelverket anger. Handläggare har också framfört att det ibland kan ta man kommer igång med sitt företagande. Flera handläggare har uppfattningen att den korta tiden för stödet gör det särskilt viktigt att så snabbt som möjligt komma igång med företaget och få inkomster från den nya verksamheten.73 Under intervjuerna har det även framkommit att regelverket ibland kan tolkas olika mellan de olika En del sökande kan uppmanas att starta sitt företag innan de fått ett formellt beslut om stödet från Arbetsförmedlingen i syfte att komma igång med företaget så snart som möjligt.74 fanns en möjlighet att förlänga stödperioden för kvinnor, invandrade personer eller personer boende i stödområden . Möjligheten att förlänga tidsperioden togs bort , bland annat mot bakgrund av risken att än kan ge alltför stora problem med snedvridning av konkurrensen.75 4.3Handläggaren avgör om stödet är lämpligt Innan en arbetssökande kan delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program gör Arbetsförmedlingens handläggare en bedömning av den arbetssökande. Bedömningen ska resultera i en handlingsplan för den arbetssökande, som ska innehålla en arbetsmarknadspolitisk bedömning, planering för insatser och aktiviteter samt tid för uppföljning.76 Enligt de intervjuade handläggarna och ledande företrädarna på Arbetsförmedlingen finns det enligt regelverket ingen kvalificeringstid för hur länge den arbetssökande ska ha varit arbetslös för att beviljas stöd till 73Intervju 3, 20, 22, 23, 26, 27. 75Se till exempel ITPS (2003) samt prop. 2005/06:1 utgiftsområde 13. 76Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att förhindra långsiktig arbetslöshet 2a. Månadsrapport, s.7. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION start av näringsverksamhet. Prövningen baseras istället på handläggarens bedömning av individens möjligheter att kunna få ett reguljärt arbete.77 Eftersom handläggare inte gör bedömningen utifrån tydliga gränser för hur länge den arbetssökande ska ha varit arbetslös kan handläggare lägga olika vikt vid detta i sin prövning.78 Detta bekräftas av handläggare och illustreras också av intervjuer med företagare som tagit del av stödet. Flera handläggare anser att det är den arbetssökande som själv ska visa ett intresse för att få stöd till start av näringsverksamhet eller för att starta företag. Handläggaren ska fånga upp idén under det inledande samtalet.79 Om den arbetssökande har erfarenhet från den bransch som han eller hon avser att starta ett företag inom kan det öka chanserna att personen beviljas stödet.80 Vissa av de intervjuade menar att det är viktigt att den sökande har vad som benämns som en drivande personlighet för att bli aktuell för att få stödet. Handläggarna gör den första prövningen och de fungerar således som ett nålsöga som den arbetssökande måste passera igenom för att kunna bli aktuell för stödet.81 4.4Rådgivning och information om företagande 4.4.1Arbetsförmedlingen erbjuder utbildning och informationsträffar om företagande Arbetsförmedlingen erbjuder informationsträffar och utbildning för arbetssökande som är intresserade av att starta företag i syfte att ge kunskap om grunderna kring företagande. Utbildningen är inte obligatorisk När en sådan utbildning erbjuds ses det av Arbetsförmedlingen som en insats som säkerställer en bra start för den tänkta verksamheten och som dessutom ger deltagaren möjlighet att utvärdera sin idé.82 För personer med bristande kunskaper i det svenska språket kan en särskild utbildning erbjudas. Istället för 4 , som är längden på Arbetsförmedlingens utbildning, kan den presumtiva företagaren ta del av en utbildning under 8 . Under informationsträffarna och utbildningen informerar Arbetsförmedlingen eller en upphandlad konsult om olika områden som är viktiga vid en företagsstart. Under dessa träffar kan deltagaren hänvisas 79Intervju 20, 21 och 22. 82Svar från Arbetsförmedlingen . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? vidare till exempelvis , IFS-rådgivning och till nätsajten som samlar information om företagande från flera myndigheter.83 Intervjupersoner menar att många arbetssökande föredrar personliga möten öga mot öga framför till exempel möten i grupp eller rådgivning per telefon. Detta tycks särskilt gälla utrikes födda. Eftersom inte erbjuder personlig rådgivning om företagande hänvisas den arbetssökande istället till externa företagsrådgivare för att få stöd i arbetet med att ta fram affärsplanen.84 4.4.2Rådgivare utanför Arbetsförmedlingen hjälper sökande att ta fram affärsplaner Extern rådgivning har betydelse för den arbetssökandes arbete med att ta fram den affärsplan som Arbetsförmedlingen grundar beslutet att bevilja stöd till start av näringsverksamhet på. Utöver Arbetsförmedlingens informationsträffar och utbildningar om företagande hänvisar handläggare till externa rådgivare när de möter en arbetssökande som är intresserad av att pröva sin affärsidé för att eventuellt kunna ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Hos de externa företagsrådgivarna kan den arbetssökande få ytterligare hjälp med att ta fram en budget och en hållbar affärsplan. Dessutom finns möjligheten att få rådgivning som är individuell och därmed anpassad efter den arbetssökandes behov. I det område där många intervjuer genomförts är det framförallt organisationen som handläggare uppmanar arbetssökande att vända sig till.85 ger kostnadsfri rådgivning till personer som funderar på att starta företag och är den organisation i landet som kommer i kontakt med flest presumtiva företagare.86 Flera av de intervjuade påtalar också att det inte kostar något för de arbetssökande att ta del av rådgivningen. Enligt egna siffror kommer ungefär en tredjedel av deras kunder från Arbetsförmedlingen.87 83Det pågår ett arbete med att ta fram mer flexibla utbildningar i syfte att bättre kunna anpassa dessa efter olika företagares specifika behov. inspirationsdagar och så kallade Starta Eget-dagar där förmedlingskontor och myndigheter ger information om företagande. 84Intervju 12, 20, 21, 22, 23 och 24. 85Intervju 3, 12, 20, 21, 22, 23, 24 och 26. 86FBA (2009), Statligt finansierad företagsrådgivning För fler och växande företag. 87Intervju 12 och 38. Siffrorna gäller hela landet. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 4.5Förutsättningarna för lönsamhet bedöms av en privat aktör Arbetsförmedlingen tar hjälp av centralt upphandlade konsulttjänster för att bedöma affärsplanerna och den sökandes möjligheter att lyckas med sitt företagande. Den upphandlade konsulten gör en bedömning utifrån affärsplanen som skickas från Arbetsförmedlingen och bokar in ett möte med den sökande. Det finns särskilda kriterier som Arbetsförmedlingen bestämt vid upphandlingen av konsulten som ska ingå i bedömningen. Bedömningen kan delas upp i två huvudsakliga delar bedömningen av företagets ekonomi och bedömningen av de personliga förutsättningarna. När konsulten bedömer de ekonomiska förutsättningarna ingår bland annat en marknadsanalys och en analys av möjligheterna att hitta finansiering. När det gäller de personliga förutsättningarna lyfts den arbetssökandes motivation fram som en viktig bedömningsgrund.