rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — var inflationen i 2,16 procent.149 Det genomsnittliga entrépriset behövde sjunka med 13,4 procent150 för att fullt prisgenomslag skulle gälla, som hänsyn tas till förändringen i KPI . Djurparkernas genomsnittliga entrépris ökade i stället för vuxna och för barn och ungdomar. Stora skillnader kan observeras mellan de olika djurparkerna. Entrépriserna förändrades inte i hälften av fallen, medan övriga parker i stället genomförde kraftiga prishöjningar. I enstaka fall ökade entrépriserna för både vuxna och barn och ungdomar. gick de genomsnittliga entrépriserna upp med i genomsnitt för vuxna och för barn och ungdom. Fullt prisgenomslag skulle i stället ha inneburit en minskning av de genomsnittliga entrépriserna med 9,8 procent.151 En närmare analys av de enskilda djurparkerna visar på en relativt heterogen bild. Entrépriset för vuxna har ökat med mellan , medan prisförändringen för barn och ungdomar varierar mellan en minskning på och en ökning på . Säsongen före mervärdesskattesänkningen ökade entrépriserna med i genomsnitt för vuxna och för barn och ungdomar. Flertalet parker hade emellertid oförändrade priser . var förändringen i KPI 2,4 procent.152 Prisökningstakten för entréavgifterna understeg således den allmänna prisutvecklingen för vuxna respektive för barn och ungdomar. SDF betonade i sitt remissvar rörande betänkande att skattesänkningen var ekonomiskt välgörande för branschen. Sänkningen innebar att djurparkerna hade kunnat hålla entréavgifterna på en nivå som de facto hade ökat antalet besökare. Föreningen menade att priskänsligheten är hög för deras verksamhet och betonade att en höjd mervärdesskatt skulle medföra ökade entrépriser och därmed i förlängningen leda till färre antal besökare.153 Flera djurparker bl.a. de som ligger ute i småkommunerna kommer att få svårt att klara sig. En del är fortfarande beroende av kommunala bidrag eller t.o.m. ägs av kommunerna, men en höjning av skattesatsen kommer (272,85267,09)/267,09=2,. 1501,0216*(10,152)=0,866, (10,866)*100=13,. 151Inflationen: (284,22267,09)/267,09=6,, 1,0641*(10.152)=0,902, (1 0,902)*100=9,. 2, KPI var 2,(267,09260,81)/260,81). 153Svenska (2005). 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 utan vidare att innebära en smalare verksamhet eller att verksamheten inte kan hållas i gång. På lång sikt är nog den svåraste konsekvensen att den kulturfrämjande och artbevarande verksamheten minskar och att den stora förloraren i detta är allmänheten, som inte kommer att kunna besöka djurparkerna och lära känna den population av arter vi förmår hålla i djurparker.154 Trots eventuella brister i det statistiska materialet kan påvisas att entrépriserna har ökat relativt snabbt på både och . Sänkningen av momsen på tillträde till djurparker kan således inte sägas ha slagit igenom i form av lägre konsumentpriser. Prisökningstakten kan delvis antas bero på andra orsaker, vilket kommer att utvecklas nedan. Innan detta görs är det emellertid intressant att analysera prisförändringen på . Prisförändring på lång sikt Av tabell 13 framgår det att det genomsnittliga entrépriset fortsatta att öka. var den genomsnittliga prisökningen för vuxna och för barn och ungdomar . Inflationen uppgick till under dessa år. 155 Vid fullt genomslag på konsumentpriserna skulle priserna ha varit lägre jämfört med den prisnivå som gällde innan momsskattesänkningen genomfördes.156 Ingen förändring av prisutvecklingen kan alltså påvisas på . Djurparkernas entréavgifter har fortsatt att öka i en betydligt snabbare utsträckning än motsvarande förändring i den allmänna prisutvecklingen. Stora skillnader, vad gäller förändringen i entrépriserna, kan observeras mellan de olika djurparkerna. Entrépriserna för vuxna har ökat med mellan , medan prisförändringen för barn och ungdomar varierar ännu mer. En anläggning har de facto sänkt sitt entré- pris , medan en annan har höjt entréavgiften . 154Ibid, s. 4. 2, (302,47267,09)/267,09=13,. 1561,1325*(10,152)=0,960, (10,960)*100=4,. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 Som framgick av redovisningen ovan har entrépriserna till djurparker mellan 20012010 ökat betydligt mer än motsvarande förändring i KPI. Finns det några förklaringar till denna prisutveckling? En förklaring och tillika en brist med denna undersökning är att den upplevda nytta som ett besök i en djurpark genererar kan vara högre än när momsskattesänkningen genomfördes. Det höjda priset för att besöka en djurpark inkluderar alltså både en pris- och kvalitetsförändring. Många djurparker har investerat kraftigt i sin verksamhet. Detta har i många fall inneburit relativt betydande prishöjningar; dock erbjuder parkerna en kvalitetsmässigt bättre produkt, dvs. fler djur, attraktioner, service etc. har återinvesterat ett mångdubbelt större belopp än det som genererats via vinster. De totala investeringarna uppgick till , vilket ska ställas i relation till den totala vinsten på . Enligt egen utsaga innebär detta att djurparken har skapat en positiv spiral med högre besökstal och nöjdare besökare. har investerat i verksamheten, medan omsättningen uppgick till . Delvis beroende på att i har genomfört stora investeringar alltsedan momsskattejusteringen uppvisar parken ett negativt resultat efter finansiella kostnader under alla åren. Relativt stora investeringar har gjorts i anläggningar som inte haft någon positiv effekt på antalet besökare, t.ex. huvudkontor, entréområden. Andelen investeringar i attraktioner, restauranger och djurhägn har ökat . Den genomsnittliga investeringstakten i djurparken har de senast fem åren legat på ca , dvs. motsvarande av den årliga omsättningen. Tropikariet i investerade totalt ca i om- och tillbyggnader , vilket bidrog till den kraftiga ökningen av antalet besökare. Omsättningen ökade från 2001 till nästan 2010. menar att den sänkta momssatsen skapade möjlighet för parken att investera i både personal och infrastruktur. Justeringen av momsen för entré till djurparker har, enligt , haft en avgörande betydelse för djurparkens utveckling . Momssänkningen skapade utrymme för att skapa en adekvat vinst som var tillräcklig för att utveckla verksamheten när det gäller både personal och anläggningar. drivs som en stiftelse, vilket medför att parken inte har något utdelningskrav. Eventuella vinster återinvesteras för att utveckla verksamheten. Även andra mått indikerar att djurparkerna erbjuder en kvalitetsmässigt bättre produkt än när sänkningen momsskattesatsen genomfördes. Antalet anställda i djurparkerna ökade med mellan 20012010.157 157 Se bil. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR I två parker var ökningen , även om det var från en låg nivå. Den nedsatta momsen är, enligt , en viktig förutsättning för att man ska kunna bedriva sin verksamhet i den omfattning som man gör . betonar att den nedsatta momsen innebär att man kan ha fler anställda än vad som skulle vara möjligt med en högre momsskattesats, t.ex. används universitetsstudenter som guider, i biljettförsäljningen och i butiken. Antalet anställda 2001 var inte ekonomiskt hållbart, varför var tvunget, som en av få djurparker, att minska personalstyrkan . menar att den lägre momsen har bidragit till att man har ökat antalet anställda. Detta har medfört att kvaliteten ökar för besökarna bl.a. i form av förbättrad kunskapsförmedling, förbättrade öppettider etc. Antalet anställda ökade från 27 stycken 2001 till 151 stycken 2010. Akvariet hävdar att man kunde anställa ytterligare 3 personer som ett resultat av momssänkningen. Därtill betonar man att företaget tack vare momssänkningen kunnat hålla samma entrépriser under . Antalet besökare visar på en liknande positiv utveckling. Ökningen i antalet besökare var . Även för detta mått förekommer stora skillnader mellan parkerna. Sex av parkerna uppvisar en negativ förändring i antalet besökare, medan åtta av parkerna uppvisar en positiv förändring i antalet besökare. Besöksantalet för t.ex. har gått upp från 35 000 besökare till 150 000 besökare , vilket motsvarar en ökning på . Andra parker som uppvisar motsvarande utveckling i antalet besökare är Tropikariet i och . Ett stort antal myndighetskrav och tvingande branschnormer, som tillkommit efter momsreformen för entré till djurparker, fördyrar och komplicerar djurparkernas verksamhet. Många av dessa regelverk har, enligt SDF, påförts utan djupgående konsekvensanalys av de ekonomiska effekterna för branschen i allmänhet och för de enskilda företagen i synnerhet. De innebär såväl kostnadskrävande tillståndsprövningar som investeringar och ökade löpande utgifter. SDF menar att detta innebär att branschen inte sällan ställs inför nya bestämmelser som står i kontrast till eller är en följd av varandra. De viktigaste tillkommande kraven i form av nya och/eller reviderade regelverk, från nationellt implementerade EU-direktiv och förordningar till ämnesrelaterade föreskrifter rör följande områden: djurskydd, smittskydd, artskydd och arbetsmiljö.158 Sammantaget har, enligt SDF, djurparkernas administrativa kostnader för allehanda branschspecifika tillstånd och rapporteringskrav ökat dramatiskt . Det har emellertid inte varit möjligt att beräkna merkostnaderna för branschen som helhet alternativt för enskilda medlemsparker. SDF menar att till detta ska läggas ett stort antal nya lagar och föreskrifter för olika områden och verksamheter som negativt påverkar djurparkernas ekonomi, men som inte är specifika för branschen. 158 Se bil. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 Djurparkerna betonar att de bedriver omfattande forsknings- och bevarandeprojekt samt utbildningsverksamhet. Flertalet djurparker betonar att dessa verksamheter är relativt kostsamma. Momssänkningen skapade t.ex. enligt Akvariet emellertid ekonomiskt utrymme att uppfylla dessa krav. i bekräftar bilden att myndighetskraven har ökat även om vissa av dessa krav ligger inom ramen för en normal och nödvändig kvalitetsutveckling av verksamheten. menar att den reducerade momssatsen har stor betydelse för verksamheten då t.ex. ökade krav och ändrade regler för djurhållning och för att sprida information och kunskap om våra utrotningshotade arter, bedriva utbildning och forskning tillsammans med att vara en genbank för dessa medför ökade kostnader. Slutligen kan det inte uteslutas att reformen har inneburit att nödvändiga höjningar av entréavgifterna har kunnat reduceras. Alla djurparker betonar att mervärdesskattesatssänkningen har varit betydelsefull för deras verksamhet. Den lägre momsen på entréer till djurparker har inneburit att ökningen av biljettpriserna har varit på en lägre nivå jämfört med vad som hade varit fallet med en oförändrad momsskattesats. Utvecklingen av entrépriserna skulle utan mervärdesskattesänkningen, enligt , och , ha varit helt annorlunda. menar att eftersom av besökarna är barnfamiljer, vilka är en priskänslig grupp i samhället, skulle sannolikt besöksantalet ha varit lägre om reformen inte genomförts. betonar att den lägre momsen inneburit att man kan attrahera fler besökare från ekonomiskt sett mindre starka målgrupper, t.ex. barnfamiljer. Parken lyfter fram att den nedsatta momsen har bidragit till den kraftiga ökningen i antalet besökare. En höjning av momsskattesatsen till skulle, enligt , innebära att biljettpriset skulle behöva höjas avsevärt om man ska ha möjlighet att fortsätta att investera i samma takt. Jämfört med dagens momsskattesats skulle det för parkens del innebära att intäkterna skulle minska med om i moms skulle gälla för inträdet. lyfter fram att en konsekvens av att entréerna delvis blev momspliktiga blev att ytterligare verksamheter, bl.a. djurparksverksamheten, fick rätt att dra full moms på kostnadssidan i stället för som tidigare endast ett partiellt avdrag. Avdragsrätten för gemensamma kostnader (administration, marknadsföring etc.), som även fortsättningsvis har partiell avdragsrätt, har ökat väsentligt till följd av att den momspliktiga omsättningen ökades med entréintäkterna. Detta har medfört kostnadsminskningar för . entrépriser har inget rakt samband med djurparksmomsen. Utgångspunkterna är i stället bedömningar av den ekonomiska situationen i stort, marknadsbedömningar, statsbidragets utveckling, löneutvecklingen, konjunkturen m.m. Entrépriserna variera över året och återspeglar att utbudet, främst inom det kulturhistoriska området samt scenprogrammen, är lägre än . har valt att ha fri entré för barn 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR som kommer med skolan under terminstid på grund av statsbidraget som verksamheten erhåller. betonar att den reducerade djurparksmomsen har haft stor betydelse för verksamheten. Detta gäller speciellt under de år när investeringsbehoven för djurhållningen har varit stora. Den fulla avdragsrätten inom djurparksdelen har spelat en stor roll för möjligheter att finansiera förbättringar av djurhägnen i den takt som myndighetskraven ökat, dels investeringen i ett helt nytt Lillskansen. FSOT betonar att de medlemmar som har varit verksamma efter att mervärdesskattesatsen sänktes anser att sänkningen har varit mycket betydelsefull. Den ledde till sänkta entrépriser vid vissa anläggningar alternativt att entrépriserna inte behövde höjas för att kompensera för ökade kostnader i verksamheten. Frösö Djurpark har i princip haft oförändrade entrépriser sedan momsskattesatsen sänktes och understryker att reformen har haft och alltjämt har stor betydelse för verksamheten.159 6.3.5 Måluppfyllelse med mervärdesskattesänkningen Sänkningen av mervärdesskattesatsen för tillträde till djurparker motiverades med att djurparkerna skulle ses som en kulturell inrättning. Djurparkernas verksamhet bidrar bl.a. till att, som har redovisats ovan, skydda utrotningshotade djur. Parkerna bedriver också en omfattande utbildnings- och forskningsverksamhet. Som påtalades inledningsvis har branschens kulturella insats inte utvärderats. Fokus i denna studie har i stället varit att analysera hur entrépriserna har förändrats efter sänkningen av mervärdesskattesatsen. Branschens bidrag till den svenska turismnäringen nämns inte som något motiv bakom beslutet att sänka skattesatsen. På grund av branschens verksamhet går det inte helt att undvika att beröra hur branschens konkurrenskraft har utvecklats. Branschen har utvecklats på ett positivt sätt alltsedan momsskattesatssänkningen, bl.a. har antalet anställda och besöksantalet i djurparkerna gått upp relativt kraftigt, trots den betydande höjning av entrépriset som flertalet parker har genomfört. I samband med beslutet att sänka skattesatsen för tillträde till djurparker framfördes synpunkter på att skattesatsen också skulle sänkas för närliggande verksamheter. Inför riksdagsvalet argumenterade för en förändring av momsreglerna på olika turismtjänster. Föreningen menade att dagens momssystem är alltför krångligt, byråkratiskt, samt missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. Mer konkret anser föreningen att mervärdesskattesystemet missgynnar t.ex. guidningar utanför museer och småskaliga upplevelsearrangemang med fokus på ekoturism. hävdar att många mindre turismföretagare efterly- 159 Frösö Djurpark. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 ser en enhetlig turistmoms, samt att likvärdiga verksamheter riskerar att konkurrera på ojämlika villkor då verksamheter bedöms på olika sätt runt om i landet och över tid.160 Nedan redogörs kort för hur nöjesparker och förhåller sig i frågan . I samband med arbete framfördes argumentet att också skulle få motsvarande skattereduktion som djurparker. Utredningen menade att detta sannolikt endast skulle skapa nya gränsdragningsproblem och avfärdade därför en sådan utvidgning av skattenedsättningen. skattesats (%) Trädgården drivs av två huvudmän, () och (). Victoriahuset förvaltas av och verksamheten drivs av SU. ägs av , men av huset hyrs av SU. *Skattesatsen motiveras med att verksamheten är att betrakta som museiverksamhet. Källa: Webbplatser och telefonsamtal med Kontakt med indikerar att frågan inte aktivt diskuteras.161 Därtill förefaller det inte heller finnas något reellt skattemässigt behov av att reducera momsen för verksamheten. Som framgår av tabellen ovan utgår i inget fall någon normalskattesats på inträdet till en bota- 160http:///nyheter/detalj.asp?ID=508. 161Sveriges fem har kontaktats för att diskutera frågan. Informationen är inhämtad via webbplatser, underlag från trädgårdarna, samt telefonsamtal, se referenser för mer information. Därutöver planeras en botanisk trädgård i . 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR Den första förklaringen är att de har valt att inte avgiftsbelägga entrén till trädgårdarna, parkerna eller i undantagsfall också entrén till växthusen. Den andra förklaringen är att ett undantag tillämpas med hänvisning till det särskilda undantag som finns i mervärdesskattelagen avseende undantag från skatteplikt för vissa omsättningar i museiverksamhet med hänvisning till att verksamheten bedrivs av det allmänna eller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av det allmänna.162 De upplever alltså att de inte har något behov av att driva frågan om skatteneutralitet mellan och djurparksverksamhet med hänvisning till de undantagsmöjligheter som mervärdesskattelagen medger. , som organiserar landets nöjesparker, arbetar bl.a. för att främja medlemmarnas gemensamma näringsintressen.163 och dess föregångare driver sedan i början av 1990- talet aktivt frågan om vilken skattesats som ska gälla för nöjesparker.164 Momsen för entréer till nöjesparker bör, enligt , sänkas från dagens till . Föreningen menar att godtycke och personliga åsikter i alltför hög utsträckning avgör när momssatsnivåer beslutas. Det är ologiskt att viss kultur, t.ex. djurparker, konserter, biografföreställningar och museer, beläggs med en momssats på , medan besökare vid nöjesparker får betala i moms på priset. I förlängningen innebär detta en snedvridning av konkurrensen mellan olika kulturformer. menar vidare att godtycket vad gäller beslut om momssatsnivåer har inneburit att det finns nöjesanläggningar som har momssatser på 6, 12, 13, 15, på entrén till nöjesparkerna. Hade gränsdragningarna i dessa bedömningar varit glasklara hade möjligen den rådande situationen varit lite enklare att acceptera. Många av dessa bedömningar görs dock lokalt av enskilda individer på skatteverket eller länsstyrelserna och ofta efter eget godtycke om hur den aktuella anläggningen skall kategoriseras och vilken momssats den skall beläggas med. Det har medfört att vi fått en bransch där det finns en rad olika momssatser på identiska eller likvärdiga verksamheter beroende på var i den aktuella anläggningen finns och vem som har gjort bedömningen om hur anläggningen skall klassificeras.165 162Det har, enligt , förekommit frågor och diskussioner med anledning av att de anser att de bedriver museiverksamhet. primära ståndpunkt är att de inte anser att är museer i mervärdesskattesatshänseende (intervju med ). 163För närvarande har föreningen följande medlemmar: , , värld, , , och . Föreningen ingår i Hotell- och Restaurangföretagare (), vilket är en bransch- och arbetsgivarorganisation inom . 164Detta avsnitt bygger där inget annat anges på underlag från samt telefonintervjuer med företrädare för organisationen. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 Föreningen lyfter också fram det faktum att tillämpningen av olika skattesatser innebär att regelbördan ökar. Flertalet av Svenska Nöjesparksföreningens medlemmar måste hantera upp till fyra olika skattesatser i sin verksamhet, t.ex. en nollskattesats på lotterier, på delar av entrépriset och tidningar, på livsmedel och kiosker, samt på entré, attraktioner och souvenirer. En sänkt nöjesparksmoms skulle, enligt föreningen, leda till ett minskat regelkrångel. är medlem i den europeiska branschorganisationen , Europe (IAAPA). Organisationen driver bl.a. frågorna att alla EU-länder ska reducera mervärdesskattesatsen för tillträde till nöjesparker och att möjligheten att reducera skattesatsen ska kvarstå även med anledning av det pågående arbetet med grönboken om mervärdesskattens framtid. Ett av argumenten som förs fram är att möjligheten att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats är viktig för att upprätthålla likvärdiga konkurrensvillkor mellan t.ex. museer och nöjesparker.166 Tabell 15 visar diskrepansen mellan de länder som har högst respektive lägst mervärdesskattesats för tillträde till nöjesparker. Som framgår av tabellen är ett av tolv länder som har valt att inte tillämpa en reducerad skattesats för nöjesparker, vilket medges enligt momsdirektivets bilaga III. Den genomsnittliga mervärdesskattesatsen för tillträde till nöjesparker i EU uppgick till , vilket innebär att den genomsnittliga skattesatsen har ökat sedan 2009.167 Denna förändring bekräftar den utveckling som lyftes fram tidigare i undersökningen, nämligen att både normalskattesatsen och de reducerade skattesatserna har ökat inom EU. TABELL 15 MERVÄRDESSKATTESATS FÖR TILLTRÄDE TILL NÖJESPARKER I EU 166IAAPA (2009). 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR Källa: IAAPA (2011) s. 7. menar att den nuvarande situationen innebär en orättvisa för de svenska parkerna jämfört med parker i andra EU-länder. Nöjesparker konkurrerar inte bara nationellt, utan också i hög utsträckning internationellt, vilket aktualiserar diskrepanser i skattenivå mellan olika länder. En sänkt moms skulle, enligt föreningen, innebära sänkta entré- och attraktionspriser, vilket skulle resultera i att fler personer anställdes som nöjesparkernas konkurrenskraft skulle förbättras. 6.4 Transport i skidliftar 6.4.1 Bakgrund till den nuvarande skattesatsen Skattesatsen på transport i skidliftar har justerats . sänktes skattesatsen till i ett led att stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraft (rskr. 1991/92:50). För att stabilisera den svenska ekonomin tvingades den dåvarande regeringen att höja mervärdesskattesatsen från till fr.o.m. (rskr. 1992/93:158). För att stimulera turismen i beslutades att skatten på transport i skidliftar skulle sänkas till (rskr. 1992/93:447). Som argument för beslutet framhölls att studier hade visat att ökad turism ger stora regionalpolitiska effekter. Därtill anfördes att branschen i hög grad var en näring för småföre- 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 tagare, vilket skulle kunna ha en betydande sysselsättningseffekt med en stor regional spridning.168 Den nuvarande mervärdesskattesatsen som tillämpas på transport i skidliftar gäller då skattesatsen sänktes till . Regeringen ansåg att den särskilda bestämmelsen om skattesats för transport i skidliftar borde slopas och att skillnaderna mellan å ena sidan persontransport och möjligheten att utnyttja en idrottsanläggning och å andra sidan transport i skidliftar skulle undanröjas. Regeringen anförde som skäl till sänkningen av mervärdesskattesatsen att ett tillhandahållande av en transport i skidlift framför allt syftar till möjliggöra ett nyttjande av nedfarterna i skidanläggningar. Tjänsten bör därför beskattas med den skattesats som gäller för andra idrottstjänster.