rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — utlåning till företagare med utländsk bakgrund har fördubblats , både sett till det faktiska antalet lån och som andel av kunder inom finansiering. Detta gäller både för samtliga lån och för lån specifikt för nya företag. har nått upp till regeringens mål om utlåning till företagare med utländsk bakgrund under hela den studerade perioden. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt betydligt lägre belopp än företagare med svensk bakgrund. Även om beloppen har stigit för båda grupperna kvarstod i stor utsträckning det inbördes storleksförhållandet genom den studerade perioden. Skillnaderna i genomsnittligt lånebelopp finns även inom olika branscher. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION aktivitet i en kommun med stor andel utrikes födda invånare har genom intervjuer undersökt hur uppfattas i en kommun med en stor andel utrikes födda invånare. De intervjuade personerna är tjänstemän på Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens konsulter, tjänstemän på kommunen samt representanter för fem organisationer som bedriver företagarrådgivning eller företagsstödjande insatser i kommunen. Intervjupersoner på menar att deras främsta medel för att nå utrikes födda personer är marknadsföring och uppsökande verksamhet. finns på plats i den studerade kommunen i form av en IFS-rådgivare som då och då ger rådgivning. Om en potentiell eller etablerad företagare vill få rådgivning eller söka finansiering av måste han eller hon vända sig till ett kontor i en närliggande kommun. har under granskningens gång anordnat ett seminarium som riktat sig till invandrade kvinnor som vill starta företag i den studerade kommunen. Seminariet ägde dock rum i en annan kommun. Företrädare för den studerade kommunen uppger att de inte sett några Almiaktiviteter i kommunen och att det är många som inte känner till och deras tjänster, särskilt i de områden där det bor många utrikes födda. Intervjupersoner från Arbetsförmedlingen ger en mer splittrad bild än övriga när det gäller hur närvarande är i kommunen. Ett exempel som tas upp är att deltar på olika mässor som riktar sig till företagare. Hos de organisationer som sysslar med stöd och rådgivning till företagare framför vissa av de intervjuade personerna att inte marknadsför sig tillräckligt medan andra tror att företagare drar sig för att kontakta på grund av de höga krav som ställer. Den samlade bilden är att inte tycks arbeta särskilt aktivt för att nå ut till presumtiva företagare i kommunen, även om bilden inte är entydig och vissa av de intervjuade personerna tar upp exempel på sammanhang där har medverkat. En uppfattning som många intervjupersoner har är att det är svårt att få lån hos . har man en förståelse för att har ett ansvar för att undvika att människor drar på sig problem genom att skuldsätta sig. I intervjuerna presenteras uppfattningar om vilka grupper som har särskilt svårt att bli beviljade lån. De exempel som nämns är invandrarkvinnor och de minsta företagen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6 hantering av lån I det här kapitlet behandlas hur bedömning av låneansökningar går till, hur målet om att nå en viss andel lån till företagare med utländsk bakgrund eftersträvas samt vilken uppföljning som gör av utlåningen till företagare med utländsk bakgrund.114 Avsnittet om behandling av låneärenden bygger på intervjuer med finansieringsrådgivare, och chefer på regionala dotterbolag.115 IFS-rådgivarnas roll tas upp eftersom dessa är involverade i enskilda låneärenden, och IFS har lyfts fram av som en starkt bidragande orsak till den ökade utlåningen till företagare med utländsk bakgrund. Även företrädare för och personer med centrala funktioner på har intervjuats. Dessutom har styr- och uppföljningsdokument för verksamheten såsom ägardirektiv, kreditinstruktion och årsredovisningar ingått som underlag i granskningen. Utöver de företagare som söker sig till på eget initiativ finns det några vanliga vägar för kunderna att komma till . Om en bank inte vill ge de krediter som en företagare efterfrågar kan banken hänvisa till Almi.116 är också ute på banker och hos revisorer och informerar om verksamheten.117 är en annan vanlig ingång till Almi.118 Företagare med utländsk bakgrund kommer ofta även i kontakt med genom IFS- rådgivning.119 Ansökningar om lån hanteras av finansieringsrådgivare. Ett ärende inleds med att råder den sökande att upprätta en kreditansökan där affärsplan, den senaste årsredovisningen, resultatbudget, balansbudget och 114I de kapitel som berör används begreppet personer med utländsk bakgrund. I ägardirektiv använder sig dock regeringen av begreppet invandrare, vilket även återspeglas i redovisning av statistik. Företrädare för har uppgett att bolagets definition av invandrare är densamma som för personer med utländsk bakgrund. Användandet och definitionerna av olika begrepp i redovisning tas upp i avsnitt 6.3.1. 115Personer från två av regionala kontor har intervjuats. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? likviditetsbudget ska ingå. För ansökningar om lån till nya företag är kraven på dokumentation av naturliga skäl mindre omfattande än för befintliga företag. Beslutsunderlaget diskuteras av en kreditkommitté hos . Återbetalningsförmågan hos kunden är det primära kriterium som prövningen baseras på. Det finns formella gränser för storleken på lånebeloppet, som påverkar hur rutinerna ser ut och vilka instanser inom som ska höras vid prövningen.120 Kunden får en så kallad rating som ligger till grund för räntenivån. Ett ärende hos behöver inte nödvändigtvis avslutas med beviljande av eller avslag på en låneansökan. diskussioner själv fram till att det är bättre att inte starta företaget eller att vänta med det. Det kan även hända att en bank går in och ger företagaren hela lånet till lägre ränta än kan erbjuda. 6.1.1Personens egenskaper och situation viktiga för bedömningen Intervjuer med finansieringsrådgivare bekräftar bilden att det företagsekonomiska perspektivet ligger till grund för hur arbetet bedrivs. Återbetalningsförmågan hos den sökande är styrande för om ett lån ska beviljas. Ett argument som återkommer hos de intervjuade är att lån som beviljas men som inte kan betalas tillbaka slår hårt mot låntagaren Därför gör man inte kunden en tjänst om man sätter ribban för lågt vid bedömningen.121 Finansieringsrådgivarna har olika inriktning och kompetensområden. Till viss del påverkar det vilken typ av ärenden de hanterar. Det sker också kontakter och diskussioner mellan kollegor för att få ett bredare perspektiv och för att förankra den egna bedömningen. En viktig del av bedömningen handlar om att utvärdera hur de personliga egenskaperna hos den sökande kan inverka på förmågan att driva företag. Det finns vissa faktorer som kan värderas genom att rådgivaren tar del av tillgänglig dokumentation. En sökande kan till exempel få avslag för att personen har betalningsanmärkningar eller skulder hos Kronofogden.122 Relevant utbildning och erfarenhet av den aktuella branschen spelar också in i bedömningen av de personliga egenskaperna, men det är inga generella krav.123 Den personliga ekonomin och försörjningsbördan hos en sökande spelar viss roll, även om denna faktor betonas olika starkt i intervjuerna. Det kan vara viktigt att i samband med affärsplanen räkna på hur mycket lön företagaren behöver ta ut för att klara sig.124 121Intervju 29, 30 och 32. 124Intervju 6, 29 och 30. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Det behövs en drivkraft för att starta företag. Detta poängteras av både finansieringsrådgivare och IFS-rådgivare. kan en person känna sig pressad att starta företag för att han eller hon inte har lyckats få en anställning. Detta är dock enligt ingen bra utgångspunkt, och den typen av sökande löper stor risk att få avslag, om inte personen själv efter diskussioner väljer att dra tillbaka sin låneansökan. Vid sidan av företagarens personliga egenskaper är bedömningen av affärsidén en central del av processen. Finansieringsrådgivarna har svårt att precisera sig kring vilka faktorer som fäller avgörandet vid denna bedömning eftersom det är så stora skillnader från fall till fall. Ett exempel är att man kan få avslag på grund av en överetablering på marknaden. bedriver omvärldsbevakning och rådgivarna håller sig uppdaterade om läget inom olika branscher.125 Det finns dock inga fastställda riktlinjer eller varningsflaggor internt för hur man ska se på olika branscher. Istället handlar det om bedömningar från fall till fall med hänsyn till lokalisering, nisch med mera. Bedömningen av både företagarens personliga egenskaper och affärsidén bygger till stor del på finansieringsrådgivarens erfarenhet.126 Det är en process som i och med sin komplexitet inte medger ett helt igenom systematiskt tillvägagångssätt. De mer formaliserade bedömningsgrunderna fångar endast en del av de egenskaper som avgör om ett företag blir framgångsrikt eller inte. Detta talar för att det finns ett utrymme för subjektiva tolkningar och värderingar i bedömningarna som det är svårt att komma ifrån. 6.1.2 Företagare med utländsk bakgrund har fler hinder att övervinna De intervjuade rådgivarna ger uttryck för olika syn på om och hur ansökningar från personer med utländsk bakgrund skiljer sig åt jämfört med övriga sökande. En synpunkt som framförts är att personer med utländsk bakgrund tenderar att vara mindre förberedda eftersom de ofta har mindre kunskap om vad som krävs.127 En annan synpunkt är att affärsplanerna för personer med utländsk bakgrund inte skiljer sig nämnvärt åt jämfört med övriga sökande, förutom rent språkligt.128 Ett problem som företagare med utländsk bakgrund kan ha är att de inte alltid har tillräcklig kunskap om det svenska regelverket och systemet som sådant. Rådgivning och informationsinsatser är i de fallen extra viktiga.129 ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Det finns flera faktorer som gör att företagare med utländsk bakgrund som grupp betraktat kan ha sämre förutsättningar att bli beviljade lån av . Vissa branscher har lägre trösklar för att starta ett företag, och blir därmed mer konkurrensutsatta. Det gäller till exempel handel, restaurang och konsultverksamhet.130 Just i branscherna handel och restaurang har en stor utlåning till personer med utländsk bakgrund. Det finns stora skillnader inom gruppen utrikes födda, exempelvis beroende på vilket land personerna kommer ifrån och hur länge de varit i . När det gäller personer som relativt kommit till kan ett problem vara att man saknar en bankhistorik. Det blir då svårare för bankerna och för att värdera vad personen gjort tidigare och hur personen hanterat sin ekonomi.131 En företrädare för betonar att den här typen av problem inte får ses som ett tecken på sämre behandling av personer med utländsk bakgrund, utan att det är en omständighet som automatiskt skapar problem.132 Språkförmågan spelar viss roll, men intervjuerna visar på lite olika uppfattningar om hur väl man måste kunna prata svenska för att starta och driva företag. Det är viktigt att kunna göra sig förstådd, men beroende på vilken typ av arbete det handlar om behöver inte en perfekt svenska vara en nödvändighet.133 En åsikt som framförts är att kraven på att tala svenska ibland kan vara onödigt höga, och att kraven kan variera beroende på vilken del av världen som den sökande har kommit till från.134 Intervjuade finansieringsrådgivare uppger sig arbeta efter principen att uppdrag att främja utlåning till prioriterade grupper inte ska prägla hanteringen av enskilda ärenden. bedömas efter likvärdiga kriterier för samtliga sökande. Dock uppger flera finansieringsrådgivare att de i sina personliga bedömningar i undantagsfall kan ha ett större överseende med brister i ansökningar från personer med utländsk bakgrund. Det kan handla om att rådgivarna ger mer av sin tid och uppmärksamhet, eller att de inte ser lika allvarligt på att presentation och ansökningshandlingar håller en lägre standard än önskvärt, förutsatt att den sökande i övrigt ger ett gott helhetsintryck.135 Exempel som tagits upp i intervjuerna handlar om personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och har beviljats ett litet lån för att komma igång, med en 133Intervju 6 och 29. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION notering om högre risk. I de fallen handlar det om att den sökande ändå inger förtroende, även om affärsidén är förenad med högre risk. bedriver rådgivningsverksamhet riktad mot företagare med utländsk bakgrund via IFS-rådgivare som är placerade hos regionala dotterbolag. Denna rådgivning syftar till att både främja utlåning och till att ge ett mer allmänt stöd till företagare med utländsk bakgrund. för att informera om det system som en företagare i verkar i, med de regler som gäller, och för att underlätta vid språkliga och kulturella krockar. IFS-rådgivarna uppger att de försöker ge rådgivning på svenska, men det finns andra språk att tillgå vid behov. Det är också vanligt att rådgivning ges på engelska. Språkutbudet ser olika ut beroende på vilken region det handlar om. Sammantaget kan de drygt trettio IFS-rådgivare som finns över landet erbjuda rådgivning på ett tjugotal olika språk.136 Om en ansökan har kommit in via en IFS-rådgivare uppfattar finansieringsrådgivare det som en kvalitetsstämpel i ärendet. Dock måste finansieringsrådgivaren ändå göra en egen bedömning.137 Intervjuade personer vid IFS uppger att det är tydligt att finansieringen utgör kärnverksamheten inom , men att rådgivningsverksamheten har fått en allt starkare ställning inom sedan integrationen av IFS år 2007.138 Som ett led i att ytterligare knyta samman verksamhetsgrenarna har vissa IFS-rådgivare övergått till att även fungera som finansieringsrådgivare.139 En intervjuad IFS-rådgivare framför att egna initiativ och informella kontakter med finansieringsrådgivare är viktigt för att få möjlighet att bidra med sin specifika kompetens i bedömningen av enskilda låneärenden.140 6.2Anpassning av låneprodukterna efter målgrupp har ett uppdrag enligt ägardirektivet att anpassa de typer av lån som ingår i produktutbudet efter den efterfrågan som finns hos bland annat personer med utländsk bakgrund. har utbud av låneprodukter styrts mot att bli mindre målgruppsinriktat. fanns till exempel så kallade invandrarlån. har uppgett att man anser det vara bättre med ett enhetligt utbud som kan användas av alla oavsett 136Almis årsredovisning , s. 37. 138Intervju 6 och 31. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Både och har uppgett att utformningen av låneprodukter inte är ett verktyg som prioriteras för att främja utlåningen till personer med utländsk bakgrund.141 höjdes maxbeloppet för mikrolån från till 250 000 kronor.142 Även om ändringen inte gjordes med det uttalade syftet att öka utlåningen till personer med utländsk bakgrund kan det ändå ha bidragit till en sådan effekt. Personer med utländsk bakgrund utnyttjar i betydligt högre utsträckning än andra Almi-kunder möjligheten att ta mikrolån. Det finns dock oklarheter vid bokföringen av mikrolån som gör det svårt att utvärdera vad effekten har blivit. Statistiken visar att beviljandet av mikrolån sjönk kraftigt , men det behöver inte innebära att den typ av lån som avses verkligen har minskat. ändrades även reglerna för företagslån. Från att tidigare endast kunde täcka av ett företags finansieringsbehov höjdes gränsen till , och vid synnerliga skäl. Detta innebär att gränsdragningen mellan företagslån och mikrolån har blivit mindre skarp. att lån av mindre summor oftare har kommit att bokföras som företagslån, trots att benämningen mikrolån hade kunnat vara tillämplig.143 Företrädare för har påtalat att den här hanteringen är problematisk, och innebär bristande tydlighet både i redovisningen och gentemot kunderna. Ambitionen uppges vara att använda benämningen mikrolån när den är tillämplig.144 6.3Almis uppföljning och återrapportering 6.3.1Uppföljningen av utlåning till företagare med utländsk bakgrund är begränsad och olika definitioner av målgruppen används följer upp utlåningen till företagare med utländsk bakgrund både regionalt och nationellt.145 jämför den egna kundsammansättningen med andelen företagare med utländsk bakgrund i företagsstocken och bland nyföretagande i stort i Sverige.146 141Intervju 32, intervju med . 142Se avsnitt 5.2 för en beskrivning av mikrolån och en redovisning av beviljade lån mellan och för denna lånetyp. 146Almi hämtar jämförelsetal från SCB. De nuvarande är men ska uppdateras . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I ägardirektivet finns mål och återrapporteringskrav för låneverksamhet som berör invandrare respektive utrikes födda. Dessa begrepp tycks användas synonymt. uppger dock att man använder en annan definition av begreppet invandrare som är utrikes födda personer eller personer med två utrikes födda föräldrar.147 Det motsvarar definitionen för personer med utländsk bakgrund enligt riktlinjer.148 Metoden för att samla in statistik över lån till invandrare gör att det finns en viss osäkerhet angående vilka som egentligen inkluderas i kategorin. Det är inte säkert att kunder gör samma tolkning av begreppet invandrare som , vilket kan påverka hur de bokförs. I budgetpropositioner förekommer det att även regeringen använder begreppet personer med utländsk bakgrund i samband med beskrivningar av låneverksamhet.149 Tre olika begrepp används alltså omväxlande, och det är inte tydligt vilket som ska vara vägledande. Ägardirektivet ställer upp ett antal återrapporteringskrav. För finansieringsdelen rör det sig bland annat om olika mått på utfallet av lånegivningen och utvecklingen hos . ska redovisa måluppfyllelse av de mål som ställs upp i ägardirektivet.150 I ägardirektivet anges att uppföljningarna ska redovisas så att skillnader mellan län, branscher, mellan kvinnor och män samt mellan inrikes och utrikes födda framgår. årsredovisning innehåller få uppgifter om hur man inom låneverksamheten når ut till företagare med utländsk bakgrund. De uppgifter som går att finna i årsredovisningen handlar om hur stor andel företagare med utländsk bakgrund utgör bland kunder sett till samtliga typer av lån, lån till nya företag och bland företag som startas med stöd av någon typ av åtgärd, vilket kan inkludera lånefinansiering, olika former av rådgivning eller båda delar. För uppgifter utöver detta görs ingen specifik redovisning för gruppen företagare med utländsk bakgrund. uppger att en kontinuerlig dialog förs med och att på begäran lämnar ut sådana uppgifter som inte framgår av den officiella redovisningen.151 148Statistiska centralbyrån (2002), Personer med utländsk bakgrund, riktlinjer för redovisning i statistiken. 149Till exempel prop. 2012/13:1, utgiftsområde 24, s. 22. 150Målen finns redovisade i avsnitt 2.2.2. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 6.3.2 Uppföljning av avslag på låneansökningar saknas har ägardirektivet angett att även ska redovisa de ansökningar som leder till avslag och till helt privat finansiering.152 Statistik över hur många som får avslag på låneansökningar ingår dock inte i uppföljning, och därmed går det inte heller att se om dessa siffror skiljer sig för gruppen företagare med utländsk bakgrund. Därmed är det inte heller möjligt att analysera skillnader mellan mängden ansökningar som inkommer och andelen som beviljas, varken eller mellan olika regioner. uppger att det inte finns några detaljerade uppgifter för hela , och att de siffror man kan presentera endast bygger på indikationer.153 Företrädare för ett av regionala dotterbolag uppger att enligt uppskattningar får ungefär hälften av de sökande avslag. Även om viktiga uppgifter och beslut sparas för de personer som fått avslag på sin ansökan om lånefinansiering är det enligt inte möjligt att med dagens ärendehanteringssystem sammanställa någon statistik över avslagsärenden. Ett nytt system som möjliggör en mer omfattande uppföljning har enligt uppgift upphandlats och ska komma att användas från och med år 2014.154 har inte uppgett att man vidtagit några åtgärder eller planerar att göra så för att utveckla uppföljning av ärenden som leder till avslag.155 genomför på uppdrag av effektmätningar av utvecklingen för kunder, där de jämförs mot en kontrollgrupp med företagare som inte är kunder hos . kundföretag som tagit del av någon typ av stöd från . De mätningar som gjorts berör . För kunder med invandrarbakgrund görs en separat uppföljning där dessa företagares resultat jämförs med resultatet för övriga kunder.156 Undersökningen visar att företagare med invandrarbakgrund i genomsnitt har sett omsättningen på sina företag växa med , vilket motsvarar en ökning . 152I de senaste två årens ägardirektiv används formuleringen att ska förbättra redovisningen av fall som leder till avslag eller privat finansiering. 155Intervju med , . 156Den grupp som undersökningen avser består av företag som erhållit någon form av insats från , vilket kan innebära lån, rådgivningsinsats eller båda delar. Uppgifter finns för 2 354 kundföretag, vilket motsvarar av det totala antalet under . Resultatet av undersökningen kan inte generaliseras till samtliga kundföretag. med invandrarbakgrund syftar till utrikes födda personer eller personer som har en utrikes född förälder, vilket är en definition som inte används av i övrigt. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION För företagare utan invandrarbakgrund är ökningen per företag, en ökning om . För företagare med invandrarbakgrund har antalet anställda ökat med 0,8 (), jämfört med 1,5 () för företagare utan invandrarbakgrund. Företagare med invandrarbakgrund har betydligt lägre omsättning och antal anställda än övriga Almi-kunder både för insatsen och efteråt. Andelen företagare med utländsk bakgrund bland kunder ska enligt ägardirektivet överstiga deras andel i företagsstocken och bland nya företag som startas, både nationellt och regionalt. Detta mål har också uppnåtts sedan det infördes . arbetar inte aktivt med att främja utlåningen till företagare med utländsk bakgrund i enskilda ärenden eftersom lönsamheten i företagen ska vara styrande. En sätt att kompensera för de större hinder som företagare med utländsk bakgrund kan möta är anpassad rådgivning, exempelvis genom . Informationsinsatser är viktiga för att nå ut till målgruppen. Det är svårt att få en rättvis bild av beviljandet av mikrolån på grund av att klassificeringen av lånetyp varierar när de ska bokföras. uppföljning och återrapportering angående utlåningen till företagare med utländsk bakgrund har brister. Den största bristen är att inte för statistik om och följer upp de låneärenden som leder till avslag på låneansökningar eller till helt privat finansiering. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Intervjuer med utrikes födda företagare En av företagarna drev en hårvårdssalong utan att få fart på affärerna. Hon fick ett litet lån samt rådgivning från och upplevde att det blev en nystart i företagandet. Stödet från medförde att företagaren fick resurser för att utveckla verksamheten och bättre kunskaper om administration, vilket tidigare hade varit ett problem. Två personer som startade ett gemensamt företag blev beviljade ett mindre lån från . Syftet med lånet var inte att göra investeringar, utan att ha pengarna som en buffert innan de fick tillräckligt med kunder. Det visade sig senare att pengarna från inte behövdes. När företagarna ville betala tillbaka lånet efter fick de betala ränta , vilket de var missnöjda med. De tycker även att det tog att få besked om återbetalningsvillkoren. Det tog att få veta den summan. Att det tog att räkna ut räntan och ge mig ett underlag för vad jag skulle betala, det är väldigt konstigt. Det tog liksom för oss att få lånet.