rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — från stamnätet till telefonstationen: regionen och de berörda kommunerna från telefonstationen och ut till fastigheterna: bredbandsföreningar med stöd från bl.a. landsbygdsprogrammet. Stödet har gjort att det nu kostar ca för ett hushåll att gå med (utan stöd uppges kostnaden bli ungefär den dubbla). Tanken var att kommunerna först skulle ta fram ett bredbandsprogram, vilket dock resulterade i att det tog att komma i gång med arbetet. Därefter har det dock växt fram flera bredbandsföreningar i länet där olika eldsjälar driver på. Det blir uppenbart för allt fler att tillgång till bredband är en förutsättning för nästan allt företagande på landsbygden. anser att landsbygdsprogrammet har lett till att bredbandsutbyggnad nu nästan har blivit en folkrörelse. En bredbandsförening i länet anser att bidraget från bl.a. landsbygdsprogrammet var bra. Projektet fick mycket pengar, men hade genomförts även utan stöd. Arbetet med bredband, vatten och avlopp har lett till en ökad sammanhållning i bygden. Alla har varit positiva och man har kunnat använda den kompetens som finns i bygden. Den som ger stöd (t.ex. ) borde dock samordna det som kan göras som bredband läggs, t.ex. om det finns behov av att lägga vatten och avlopp. Föreningen anser att det i de fallen behövs mer långsiktighet från statens sida. Bristen på samordning bidrar till att det uppstår vita fläckar när det gäller bredbandsutbyggnaden. Det regionala serviceprogrammets roll arbetar med servicefrågor genom det regionala serviceprogrammet för landsbygds- och skärgårdsområden i 20102014. Syftet med detta är att förbättra tillgången till offentlig och kommersiell service, bl.a. genom att stimulera nya kreativa lösningar för att förhindra nedläggningen av den sista butiken på orten. Genomförandestrategi, mål, prioriteringar m.m. Syftet med landsbygdsprogrammets tillämpning i är att komplettera och förstärka effekterna av andra läns- eller regionspecifika strategier, åtgärder och program. Generellt sett ska landsbygdsprogrammet inriktas på åtgärder som är kopplade till landsbygdens resurser och riktar sig inte till åtgärder kopplade till övergripande strukturer i samhället. I länets genomförandestrategi framhålls att långa avstånd och begränsad tillgång till offentlig och kommersiell service ofta är ett problem på lands- bygden i , inte minst i inlandet.131 Att utveckla nya och alternativa former för lokal service anges därför vara mycket viktigt för människors möjligheter och vilja att bo på landsbygden. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur ökar möjligheterna att bo och verka på landsbygden trots långa avstånd. Åtgärden prioriteras därför högt i genomförandestrategi. Målen för åtgärden i länet är att öka det lokala serviceutbudet och utbudet av sociala aktiviteter att öka antalet boende på landsbygden, framför allt unga människor att alla ska ha tillgång till en väl fungerande it-infrastruktur. Till målen har ett antal villkor ställts upp för att stöd ska betalas ut. Det gäller exempelvis krav på innovativa inslag i satsningarna och att insatserna kompletterar samhällets ansvar. Bland de prioriterade insatsområdena med koppling till åtgärd 321 nämns utbyggnad eller uppgradering av bredband i landsbygdsområden som har s.k. vita eller grå områden.132 I genomförandestrategin har man även satt upp ett antal prioritetshöjande kriterier till grund för urvalet av projekt. Det gäller exempelvis att insatserna ska bidra till stärkt konkurrenskraft för landsbygdens näringsliv och/eller en ökad tillväxt och sysselsättning eller att de baseras på en väl underbyggd marknadsundersökning eller motsvarande. Vidare listas ett antal kriterier till grund för prioriteringar inom en ansökan. Det handlar exempelvis om att stöd till fordon endast lämnas om det är särskilt motiverat eller att stöd till inköp av byggnader endast lämnas om det finns särskilda skäl. När det gäller företagsstöden har man i beslutat att lämna stöd med max av de stödberättigande kostnaderna i kustområdet och max av stödberättigande kostnaderna i inlandet. För projektstöd gäller att av stödet ska utgöras av annan offentlig medfinansiering men att avvikelser kan göras vid beredningen av det enskilda ärendet. När det gäller bredbandssatsningar ska den offentliga medfinansieringen, enligt länets genomförandestrategi, utgöra . Vidare anges att det i huvudfallet är upp till projektägaren att ordna annan offentlig medfinansiering, men att sådan medfinansiering även kan lämnas genom anslaget 33:1 och att detta då sker i samband med beredningen av stödärendet inom landsbygdsprogrammet.133 Länets regionala tillväxtprogram fungerar som ett styrdokument för prioritering när det gäller medfinansiering av åtgärder inom landsbygdsprogrammets axel 3 genom det nämnda anslaget. Det framgår också uttryckligen i länets genomförandestrategi att när ansökningar om regionala projektmedel handläggs ska det göras en avstämning mot landsbygdsprogrammet i de fall det handlar om åtgärder 131Länsstyrelsen i , 2010. 132I vita områden saknas bredband helt. I grå områden finns möjlighet till viss begränsad datakommunikation (< /s). 133Beteckningen 33:1 syftar på det anslag inom utgiftsområde 19 Statsbudgeten som kallas 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. som kan ha en koppling till programmet. Om det finns en tydlig koppling till de prioriteringar som görs i den regionala genomförandestrategin ska ärendet i första hand hänvisas till landsbygdsprogrammet. I varje ansökan som inkommer inom landsbygdsprogrammets axel 3 görs en prövning om ärendet kan medfinansieras genom de regionala projektmedlen. Vidare anges att målgruppen för regionala företagsstöd (som också finansieras via anslaget 1:1 inom utg.omr. 19 Regional tillväxt) till stor del sammanfaller med målgruppen för motsvarande ersättningar inom landsbygdsprogrammet, däribland målgruppen för åtgärd 321. Gränsdragningar kommer att göras utifrån de prioriteringar som har angivits i genomförandestrategin och i regelverket för de regionalpolitiska stöden. Tanken är att landsbygdsprogrammet ska bredda och utveckla möjligheter där de regionalpolitiska stöden inte är tillämpliga. Landsbygdsprogrammet kan t.ex. tillämpas i ett tidigare skede än vissa av de regionala företagsstöden. Av genomförandestrategin kan man vidare utläsa att de mindre åtgärderna inom axel 3 (däribland åtgärd 321) är lägre prioriterade då huvuddelen av projekt- och företagsstöden passar in i de högre prioriterade åtgärderna. Detta framgår också av att i har valt att låta tilldelningen understiga indikativa fördelning då myndigheten anser att många projekt av denna typ antagligen kommer att hamna i Leader. Enligt tjänstemän på var bedömningen att projekt av mer lokal karaktär inom axel 3 som bl.a. gällde service och byautveckling i större utsträckning skulle hamna inom Leader då den lokala kopplingen är starkare inom dessa åtgärder. Åtgärderna ansågs i stor utsträckning överensstämma med Leaderområdenas strategier och inom Leader var medfinansiering med privata resurser och ideell arbetstid möjlig till skillnad från vad som gäller inom axel 3. Detta har lett till att många projekt som skulle ha kunnat passa inom åtgärd 321 har hänvisats till Leader sedan Leaderområdena kom i gång med sitt arbete. Några av de insatsområden som har lyfts fram i länets regionala serviceprogram överensstämmer med den regionala genomförandestrategin för landsbygdsprogrammet 20072013 och delmålet om ett diversifierat landsbygdsföretagande och en förbättrad livskvalitet. Finansiering genom åtgärd 321 av aktiviteter inom ramen för det regionala serviceprogrammet anges kunna vara möjlig. I det regionala serviceprogrammet framhålls också att medel för lokalt anpassade servicelösningar för perioden 20092011 även kan användas för att förstärka serviceinriktade åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Insatserna ska då så långt som möjligt komplettera varandra och samordnas. Regionalt strukturfondsprogram för övre I det regionala strukturfondsprogrammet för övre slås det fast att vägledande för avgränsningar mot landsbygdsprogrammet är att målgrupperna för landsbygdsprogrammet är snävare avgränsade i samt att åtgärderna är riktade mot ett mer avgränsat territorium. Vidare kommer landsbygdsprogrammets åtgärder att i första hand utgå från landsbygdens resurser, lokala utvecklingsförutsättningar och mikroföretagande/småföretagande inom dessa ramar. När det gäller åtgärd 321 sägs det uttryckligen att stöd kommer att vara begränsat till projekt på lokal nivå, primärt som en del i en lokal utvecklingsstrategi. Regionalt bidrag för projektverksamhet Enligt genomförandestrategin kommer de regionala projektmedlen (anslag 1:1 inom utg.omr. 19 Regional tillväxt) att användas för att medfinansiera projektstöd inom axel 3 i landsbygdsprogrammet. Styrande för användningen av dessa medel är länets regionala utvecklingsprogram (RUP), det regionala tillväxtprogrammet (RTP) och gällande programdokument för strukturfonderna. Som har nämnts ovan ska det göras en avstämning mot landsbygdsprogrammet om ansökningar om regionala projektmedel kan ha en koppling till programmet. Fördelningen av stöd i inom åtgärd 321 I bilaga 7 redovisas samtliga stöd inom åtgärd 321 som har beviljats i t.o.m. . Av tabellen i bilagan framgår att nio satsningar har beviljats stöd. Av dessa var sju projektstöd och två företagsstöd. Den totala beviljade stödsumman uppgick till ca . Av totalsumman gick till ett projekt som går ut på att bygga en fiberoptisk förbindelse mellan ett antal byar i kommun.134 Av bilagan framgår vidare att man i Bodens kommun har drivit projektet servicelösningar.135 Projektet syftar till att hitta lokala lösningar för service i byarna . Totalt omfattade projektet varav kommer från landsbygdsprogrammet. Hela ska leva driver ett projekt i länet som syftar till att etablera en långsiktig samverkan mellan de som bedriver drivmedelshandel i länet för att stärka och stötta dessa (stödsumma ca ). Andelen annan offentlig medfinansiering inom åtgärden var . Medfinansiärer är kommuner, , Arbetsförmedlingen och PTS (bredbandssatsningar) samt regionala projektmedel (anslag 1:1 inom utg.omr. 19 Regional tillväxt). 134Underlag till satsningarna i länet tas fram av It som samordnade bredbandsutbyggnaden i 14 kommuner under 20002007. It startade som ett samverkansprojekt 1996. drivs verksamheten i bolagsform med länets samtliga kommuner och som ägare. 135Bodens kommun, intervju . i slår fast att det har varit få sökande som fallit inom åtgärd 321. De intervjuade tjänstemännen konstaterar att alla framhåller betydelsen av serviceinsatser och att myndigheten på alla informations- och dialogträffar med privatpersoner, företag, landsbygdsutvecklare på kommunerna, landsbygdsorganisationer m.fl. har lyft fram åtgärder kring service på landsbygden som mycket viktiga. Trots detta var det var trögt att få in ansökningar med denna inriktning i början av programperioden. Enligt är en möjlig förklaring till detta att det råder brist på eldsjälar. En annan förklaring kan, enligt länsstyrelsetjänstemännen, vara en bristande kunskap om stöden inom landsbygdsprogrammet. En tredje förklaring kan vara att många väntar på att kommunen ska ta initiativ och att ingen vill ta på sig rollen som projektägare. I det regionala serviceprogrammet sägs uttryckligen att kommunerna ska ta en större roll. Hela ska leva har tagit på sig projektägarskapet i några fall. Trög start men servicepengarna slut ändå Bristen på kunskap om eller intresse för att utnyttja tillgängliga medel för olika serviceprojekt illustreras också av att gick ut med ett pressmeddelande där man upplyste om att man hade medel för offentlig och kommersiell service för boende, företagare och besökare på landsbygden men att man saknade innovativa idéer och människor som ville göra något åt det.136 Pengarna till service i landbygdsprogrammet har trots detta tagit slut i . Även de extra medel som var öronmärkta för bredbandssatsningar är intecknade. Det har dock inte överförts några pengar från service till bredbandssatsningar. konstaterar att pengarna inom åtgärden är slut som de upplever ett ökat behov av dem. Myndigheten har fått medel från och för att arbeta med service på landsbygden, men dessa medel har kommit i ett senare skede. Hade myndigheten haft kvar pengar i åtgärd 321 hade dessa kunnat växlas upp tillsammans med övriga finansieringskällor. Representanter för Bodens kommun som har drivit ett förhållandevis omfattande serviceprojekt anser att det har skapat en bestående förändring på landsbygden i Bodens kommun. satsningar har ofta avstannat när projekttiden har löpt ut. Människor har engagerat sig , men sedan har det hela ebbat ut. Detta projekt är dock annorlunda. Det har bl.a. lett till att företagen har börjat anställa. Det har växt fram underifrån och byggt på intensiv kommunikation. Kommunens representanter menar att initiativ till landsbygdsutveckling måste växa fram i byarna hos ortsbefolkningen och företagen. Det är människorna där som driver på utvecklingen. Dessutom är politikernas engagemang viktigt. Det är inte pengarna från 136 i , 2011. landsbygdsprogrammet eller andra bidragsgivare som står i centrum för Utan stöd från landsbygdsprogrammet hade projektet dock inte genom- Enligt kommunens representanter behövdes pengarna för att komma upp till en nödvändig nivå på projektets omfattning. Enligt kommunens representanter öppnade landsbygdsprogrammet upp ögonen på kommunen och möjliggjorde arbetet med lokala servicelösningar. Medlen har därför varit mycket viktiga. Projektet har även skapat nya ar- betssätt som har påverkat den kommunala förvaltningen. lagts ned på att informera de olika delarna av förvaltningen. varit svårt för dem att se helheten. Det har därför varit positivt för projektet att ha direktkontakt med kommunalråden. Att driva projektet direkt under kommunalråden innebar att man kunde etablera en ny struktur som i viss mån gjorde att man kom ifrån de problem med stuprörstänkande som inte sällan är ett resultat av att man inom en kommun ofta är väldigt lojal med den egna linjeorganisationen. Hela ska leva konstaterar att det krävs lokalt engage- mang för att driva projekt kring service.137 Organisationen driver ett servi- ceprojekt med syfte att bl.a. stötta och stimulera nya servicelösningar på Det finansieras av och . vå drev organisationen först ett nationellt serviceprojekt där fem byar från Hela ska leva driver nu ett steg 2- Samordningen av statliga stöd? Som nämnts ovan påpekar i att med mer pengar inom ramen för åtgärd 321 hade dessa kunnat växlas upp tillsam- mans med övriga finansieringskällor. Myndigheten upplever här en viss brist på samordning av medel till olika typer av service mellan olika myn- En bättre samordning skulle kunna ha gett synergieffekter exem- pelvis när det gäller satsningarna på bredband. Genomförandestrategi, mål, prioriteringar m.m. I läns genomförandestrategi utpekas ökad livskvalitet i attraktiva boendemiljöer genom lokal mobilisering, förbättrad infrastruktur, diversifie- rat näringsliv och utveckling av goda servicelösningar på landsbygden som ett av sex fokusområden. När det gäller länets prioriteringar inom axel 3 konstateras inledningsvis vikten av att utveckla kommersiell och offentlig service på landsbygden. understryks att servicen behövs för såväl boende som inflyttning och före- tag/företagsetableringar på landsbygden. Dagligvarubutiken tillhör en av de allra viktigaste servicetyperna och inte bara för inköp. 137 Hela ska leva, , intervju . som en samlingspunkt för ortens invånare. Att få tillgång till flera servicefunktioner på en och samma plats ökar attraktionen att använda den lokala servicen. Samordningslösningar mellan olika servicegivare kan innebära att service kan behållas där den annars skulle ha försvunnit. Åtgärder som innebär en samordning och samverkan över traditionella sektorsgränser ska prioriteras. Allmänt accepterade mötesplatser ger möjlighet till utveckling och t.ex. ett kontinuerligt kulturutbud. I områden med en minskande och åldrande befolkning är det av stor vikt att arbeta med frågor som rör livskvalitet och nya typer av servicelösningar. I arbetet med axel 3 prioriterar län därför bl.a. utveckling av boendemiljöer med ett långsiktigt perspektiv, särskilt fokus på samordnade lösningar för äldre samt utveckling av miljöer som är attraktiva för barnfamiljer. Generellt för insatser under axel 3 gäller att de utifrån ett tydligt landsbygdsperspektiv ska komplettera och i vissa delar förstärka de strategier för tillväxt och utveckling som gäller i länet: Regionalt tillväxtprogram och Regional utvecklingsplan. Innebörden av detta är bl.a. att insatser inom åtgärd 321 har, mer än inom övriga områden, genomförts i samarbete med utifrån den regionala utvecklingsstrategin. I ett flertal projekt har både och arbetat tillsammans för servicelösningar på landsbygden. Generellt präglas dessa projekt av en helhetssyn om följdeffekterna av en nedläggning men också om vilka värden som gör att människor vill bo på dessa orter. I ett kompletterande dokument till länets genomförandestrategi redovisas följande prioriteringar när det gäller projektstöd inom åtgärd 321:138 projekt som syftar till att utveckla nya former och lösningar på det kommersiella och offentliga distributions-/serviceutbudet på landsbygden insatser som skapar förutsättningar för permanentboende på landsbygden projekt som har en tydlig positiv effekt på jämställdhet, integrationsarbete, samverkan för ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt ungdomars möjlighet till arbete och företagande på landsbygden projektets effekt för att nå miljömålen projekt som bidrar till minskad användning av fossila bränslen och till minskad klimatpåverkan. Regionalt serviceprogram i län antog Regionalt Serviceprogram för län. I programmet konstateras att det inom landsbygdsprogrammets insatsområde Ökad livskvalitet och diversifiering för alla på landsbygden går att söka stöd till satsningar inom bl.a. grundläggande service/tjänster. 138 i län, 2010. I en delredovisning om arbetet med det regionala ser- viceprogrammet framhålls att tillgängligheten till drivmedel och dagligvaror är förhållandevis god i län. Kartor från Tillväxtanalys visar, med undantag för skärgården, på förhållandevis korta restider till drivmedelsta- tion och dagligvaror. Det finns dock några platser där man riskerar att förlo- ra drivmedel och dagligvaruförsörjning, men dessa är under bevakning och insatser har i flera fall påbörjats för att undvika en nedläggning eller för att hitta en hållbar lösning. Dialogen mellan och bl.a. för att diskutera stöd till investeringar och projekt har, enligt vad som sägs i programmet, Även kontakten med Hela ska leva/och Landsbygdsmentorerna har varit intensiv. Dessa två aktörer förfogar över viktig information om läget för kommersiell service i länet. diskussioner med näringslivet, inte minst i specifika projekt och genom kommunernas näringslivschefer och liknande. Vidare framhölls att många konkreta aktiviteter sker inom ramen för Hela ska levas serviceprojekt där fyra orter i län ingår. flera kommuner arbetat med att ta fram lokala serviceprogram. med landsbygdsmentorer som stöttar handlare, kommuner etc. har utveck- Fördelningen av stöd i län inom åtgärd 321 I bilaga 7 redovisas samtliga stöd inom åtgärd 321 som har beviljats i Kal- Av tabellen i bilagan framgår att sammanlagt 18 insatser har beviljats stöd i länet (14 projektstöd och 4 företagsstöd). Totalt har ca beviljats i stöd. Av totalsumman var ca 85 procent projektstöd och resten företagsstöd. Två projekt har beviljats mer än Båda dessa är bredbandssatsningar som tillsammans svarade för knappt hälften () av de projektstöd som har beviljats i länet inom åtgärd 321. Noterbart är också att har finansie- rat en projektanställd bredbandssamordnare med medel från den aktuella Samordnaren ska bistå byalag och föreningar med att söka medel Arbetet bygger på den bredbandsstrategi som läns- styrelsen, och länets kommuner gemensamt har tagit fram. bedrevs dessutom ett projekt med bredbandsseminarier på fyra platser i länet. I län har man även satsat på att stärka sådan service som daglig- varuhandel och drivmedelsförsäljning. Under 20112012 driver Hela Sveri- ge ska leva ett antal olika serviceprojekt. ningar drivs på 15 orter, varav fyra i län. Inriktningen är att i samverkan med kommunerna skapa och utveckla servicepunkter, dvs. tesplatser där invånarna kan få personlig service, rådgivning m.m. I länet har även två andra övergripande serviceprojekt finansierats. Det är dels den ekonomiska föreningen satsning på att i samverkan med privata, ideella och offentliga aktörer förstärka och utveckla den lokala servicen i länet, dels ett liknande projekt som drivs av efterföljaren till den numera nedlagda (). Båda dessa projekt är främst inriktade på coachning av dagligvaruhandlare på landsbygden. Det drivs även ett serviceprojekt i län där är projektägare. Projektet finansieras av landsbygdsprogrammet, och och drivs i nära samarbete med Hela ska leva. ska alla kommuner i länet välja ut en ort som ska ingå i projektet, dvs. sammanlagt tolv orter. Engagemanget är stort och ett antal stormöten har redan genomförts. Projektet är inriktat på metodutveckling och handlar främst om att hitta framgångsrika modeller samt att skapa nätverk mellan orterna. En viktig aspekt är hur kommunerna arbetar med landsbygdsutveckling i sitt planeringsarbete. När det gäller mer specifikt inriktade satsningar på service i länet som har finansierats genom åtgärd 321 kan uppförandet av en drivmedelsanläggning i () nämnas. Det projektet har beviljats . En annan satsning på () är ombyggnaden av en gymnastiksal till gäst- och servicelokal (ca i stöd). Ett mindre och något annorlunda projekt som har beviljats stöd () är genomförandet av en förstudie som syftar till att öka kunskaperna om tranportinfrastrukturen, näringslivsutvecklingen och servicebehovet i länets skärgårdsområden. Svårt att få i gång bredbandsintresset Det var inledningsvis inte så hög efterfrågan på stöd till bredband, antagligen på grund av att länet har varit väl utbyggt för ADSL. Det är först som trycket på ansökningar har ökat. Om länet ska ha ett fullt utbyggt bredband enligt regeringens bredbandsstrategi 2020 uppskattas kostnaden till ca . Tillgången är ca . Den bredbandssamordnare som har delfinansierats av landsbygdsprogrammet tros kunna bidra till ett ökat intresse för bredbandsfrågorna i länet. Lokalt engagemang och coachning nyckelfaktorer menar att satsningar inom åtgärden sannolikt har lett till ett antal bevarade arbetstillfällen, bl.a. genom Landsbygdsmentorernas arbete för bevarande av lanthandel på landsbygden.139 Stödet inom åtgärd 321 bidrar ofta vid utbyggnad, nyköp av maskiner, investeringar av terminaler för spel etc.140 Hela ska leva i län pekar på vikten av lokalt engagemang och delaktighet. Erfarenheterna visar att kommunerna har en viktig roll och att och roll är att skapa förutsättningar för service på landsbygden. En viktig förutsättning är dessutom att det finns en långsiktig grundfinansiering från staten. Om inte finns det en risk för att verksamheten faller när projektet är slut. 139Länsstyrelsen i län, intervjuer och . Biogas (åtgärderna 121, 311 och 312) 4.4.1 Allmänt om biogas I producerades ungefär biogas från sammanlagt 229 rötningsanläggningar 2010.141 Den största mängden biogas, (614 GWh) kom från reningsverk, (344 GWh) från samrötningsanläggningar, (298 GWh) från deponier och (114 GWh) från industrianläggningar. Småskalig biogasproduktion på gårdsnivå uppgick till (16 GWh) av den totala produktionen. Av den producerade gasen uppgraderades till fordonsgas, används till värmeproduktion, gick till produktion av el och facklades142 bort. De huvudsakliga substraten för biogasproduktion var olika typer av avfall, t.ex. avloppsslam, källsorterat matavfall och avfall från livsmedelsindustrin. Av den uppgraderade gasen överfördes 170 GWh till det befintliga energigasnätet i sydvästra .