rfr · GZ0WRFR6d2 · 2012-05-28 00:00:00 — Han säger att vi har gärna debatterna, vi svarar på frågor, det här är ju en del av systemet, men det blir inte bra om det som jag tycker, missbrukas.396 I de politiska staberna finns också en viss irritation över att de uppfattar att statsrådet får ta ansvaret för att ett svar är försenat även om en bidragande orsak har varit att interpellanten inte kan.397 Även en av expeditionscheferna menar att det är ett onödigt irritationsmoment att statsråden får plump i protokollet då.398 Detta sker dock endast då en interpellation är försenad, eftersom ledamoten har skyldighet att närvara om den besvaras . 4.4.6 Slutsatser och förslag till förändringar Varje interpellation som ställs till ett statsråd påverkar arbetet i . Hur stor arbetsbelastningen blir beror på en mängd olika saker, såsom hur många andra interpellationer som kommer in , vad den tjänsteman och den enhet som ska bereda svaret arbetar med för tillfället, hur tydlig frågan är, om en liknande fråga har besvarats tidigare och om det finns utrymme i statsrådets kalender att hitta för interpellationsdebatten. Framtagandet av interpellationssvar utgör i sig en större arbetsinsats för än framtagandet av svar på skriftliga frågor. 392 Intervju med , statssekreterare, , 393 Intervju med , statssekreterare, , 394 Intervju med , stabschef, , . 395 Intervju med , politiskt sakkunnig, , 396 Intervju med , stabschef, , . 397 Intervju med , statssekreterare, , 398 Intervju med , expeditionschef, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I att beredningsprocessen även för interpellationer endast fungerar om alla är på plats och allt löper på som det ska. Om någonting inte fungerar räcker inte tiden till, och då kortas delningstiden och kvalitetssäkringen försämras. besvaras större delen av interpellationerna , vilket även om det inte beror på att beredningsprocessen kräver mer tid ger tjänstemännen mer tid att arbeta med svaret. Arbetsbelastning framstår inte som den främsta orsaken till att många interpellationssvar lämnas . Den huvudsakliga förklaringen till den stora andelen försenade interpellationssvar är i stället statsrådens kalendrar. I statsrådens kalendrar konkretiseras det governancesamhälle som växt fram under . Internationaliseringen, och som en del av denna inte minst europeiseringen, har gjort att alltmer av statsrådens tid avsätts för möten på internationell och europeisk nivå. På dessa möten kan statsråden formellt ha ersättare, men det skulle kunna tolkas som en politisk markering om statsrådet frånvarar. är statsrådens kalendrar, och hur statsråden planerar för att ha tid till interpellationsdebatter, ett uttryck för hur de ser på relationen till . Det är i många avseenden en prioritering från statsrådens sida. Ett i intervjuundersökningen återkommande förslag är att det vore lämpligt att ha fasta dagar för interpellationsdebatter.399 Det skulle underlätta både för arbetsbelastningen i om interpellationerna kom in inför en sådan debattdag och för planeringen av statsrådens tid.400 En av statssekreterarna föreslår , då statsråden är på plats.401 Ett annat sätt skulle kunna vara att genom att utvidga svarstiden också utvidga den tid som den interpellerande ledamoten förväntas vara tillgänglig för debatt. Det finns också, hos de politiska ledningarna, en önskan om sammantaget färre interpellationer. En väg framåt tycks vara att talmannen eller gruppledarna hårdare granskar vilka interpellationer som släpps fram. Om det inte går att nå en viss sållning på frivillig väg förespråkas kvotering.402 Möjliga förändringar att överväga: Att utöka svarstiden för interpellationer . Detta innebär en återgång till den tidsram som gällde /96 och skulle /10 ha inneburit att av interpellationerna besvarats . Det kan också betraktas som en anpassning till den internationalisering som skett och som kräver statsrådens närvaro på en rad möten som är svåra att flytta. Att införa en regel om att svarstiden är fyra hela veckor från det att interpellationen inkommit till . Det innebär att Re- 399Intervju med , enhetschef, , , , intervju med , statssekreterare, Ar- betsmarknadsdepartementet, och intervju med , stabschef, , . 400Intervju med , stabschef, , . 401Intervju med , statssekreterare, , . 402Intervju med , statssekreterare, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I geringskansliet har större möjlighet att passa in beredningen av interpellationssvaret i den ordinarie beredningen och undviker den särskilda belastning det innebär att särskilt bereda interpellationer som inkommer på andra tider. Att överväga fasta dagar för interpellationsdebatter, då samtliga interpellationer besvaras och då såväl interpellanten som statsrådet förväntas vara på plats. Den första muntliga frågestunden hölls . Initiativet till frågestunderna hade tagits av statsministern, och talmanskonferensen hade ställt fyra krav för frågestunderna:403 1.Frågorna skulle användas endast för inhämtande av upplysningar och påkallande av åtgärder, inte för att öppna principdiskussioner. 2.Svaren skulle lämnas vid för ändamålet särskilt anordnade sammanträden vid vilka, 3.Alla frågor som inlämnats tredje dagen före sammanträdet skulle besvaras 4.Statsråd och kammarledamöter [skulle] respektera de gamla önskemå- len om begränsning till två à av tiden för anförande i frågedebatter.404 Muntliga frågestunder anordnas numera som kammaren sammanträder för annan handläggning än bordläggning. Vid dessa frågestunder har ledamöterna möjlighet att muntligen ställa frågor till fem närvarande statsråd eller till statsministern som måste besvara frågorna. Varje statsråd deltar i cirka en muntlig frågestund . Statsråden måste således vara beredda att svara på frågor på samtliga egna ansvarsområden. Ett av statsråden agerar på frågestunden s.k. överrock och svarar på övergripande frågor. Det innebär att detta statsråd svarar på frågor även på områden som ligger utanför det egna ansvarsområdet. Inför respektive statsråds och inför statsministerns deltagande i den muntliga frågestunden utarbetar underlag och statsråden/statsministern läser in sig på dessa. Den dagsaktuella händelseutvecklingen påverkar vilka frågor som ställs vid frågestunden. Det kan därför vara nödvändigt att bevaka nyhetsrapporteringen in i sista stund och komplettera underlaget om så behövs. Nedan beskrivs hur framtagandet av underlag inför de muntliga frågestunderna går till på de tre departement som ingår i denna studie. 403Bremdal, , a.a., s. 77. 404Andrén, , Interpellationer och enkla frågor, I: Samhälle och riksdag Band II, : , 1966, s. 226228, citerat i Bremdal, , a.a., s. 77. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I På sker arbetet med att förbereda underlag till de muntliga frågestunderna i huvudsak i den politiska staben. Varken expeditionschefen eller planeringschefen har kännedom om hur detta underlag tas fram.405 Statssekreteraren menar att det mest handlar om att ha koll på vad som skrevs i tidningen och att det uteslutande är den politiska staben som förbereder det. De beställer sällan underlag och arbetet kräver ingen beredning på tjänstemannanivå.406 En av de politiskt sakkunniga bekräftar detta. Han menar att de funderar igenom vad som rört sig i media , hör med så många kanaler som de har i landet, och tar fram underlag.407 De beställer ibland underlag från tjänstemannaorganisationen, men det rör sig då om en specifik beställning på ett underlag om vad som gäller på ett område.408 En enhetschef på departementet bekräftar detta: Det kommer ibland beställningar, men mer av typen kortare beställningar med fakta som man klarar på under timmen.409 Den politiska staben kan också skicka en fråga till enheterna om någonting har kommit upp som statsrådet bör ha kännedom om.410 Inför statsministerns frågestund tillhandahåller den politiska staben underlag till statsministerns stab. Det är den politiska nivån som hanterar det.411 Även staben för det statsråd som är överrock begär in standardunderlag för varje frågestund. Vanligen har de politiska staberna fått underlag från tjänstemän och sedan bearbetat detta politiskt.412 På arbetar tjänstemännen delvis med underlag inför frågestunderna. Transportenheten har exempelvis ett dokument som de löpande uppdaterar inför varje frågestund. Varje handläggare ansvarar för sitt område och för att se till att det är uppdaterat inför varje frågestund.413 Ex- peditionschefen menar att det sammantaget blir ganska mycket tid: Även om varje handläggare kanske inte lägger mer än , för enheten blir det . som helhet så blir det ganska många 405Intervju med , expeditionschef, och , planeringschef, , . 406Intervju med , statssekreterare, , . 407Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 408Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 409Intervju med , enhetschef, , , . 410Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 411Intervju med , statssekreterare, , . 412Intervju med , politiskt sakkunnig, , 20110524. 413Intervju med , expeditionschef på , 20110525. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I timmar.414 En av enhetscheferna bekräftar att det kommer en beställning med frågan Vad är det för aktuella frågor som kan dyka upp nu?. Hon menar att det även kommer en sådan beställning inför statsministerns frågestund om det är något viktigt som är aktuellt på sakområdet.415 För tjänstemännen är en viktig skillnad gentemot arbetet med svar på skriftliga frågor och interpellationer att tiden för frågestunden ligger fast och det därför är lättare att planera förberedelserna.416 Även den politiska nivån är involverad i förberedelserna. En beställning görs till övriga departement om vilka frågor som är aktuella. Nya frågor tar mer tid i anspråk för förberedelser. Stabschefen uppskattar att de politiskt sakkunniga ägnar kanske totalt åt att ta fram underlaget.417 På är det främst de politiskt anställda som står för förberedelserna av underlag till frågestunden.418 Statssekreteraren berättar att de brukar sitta och fundera på vilka frågor som kan tänkas komma och fabricera frågor som de möjligen tror ska kunna komma. De konsulterar också kollegor i staber på andra departement.419 Just nu är arbetsordningen att en fråga om vad som är aktuellt skickas till samtliga pressekreterare i . Anledningen att just pressekreterarna får frågan är att frågestunderna vanligen karakteriseras av vad som är aktuellt i medierna.420 Stabschefen menar att det tankearbetet som de sedan beställer underlag på kan ta allt till en kvart,.421 Han menar att varje fråga som ska ha ett underlag kräver en till två timmars arbete hos de politiska staberna.422 Vid en normal frågestund bedömer han att det är cirka tio till 15 underlag. Tio är således en lågt räknad tidsåtgång. Därutöver tillkommer som någon person i staben ägnar åt att kontrollera andra aktuella frågor som eventuellt kan ha missats.423 Stabschefen menar att varje muntlig frågestund kräver samma arbetsinsats oavsett vilka frågor som sedan ställs.424 Att det är ett fritt forum ställer större krav på förberedelser, vilket ökar arbetsbelastningen.425 Tjänstemännen är inte involverade systematiskt i förberedelserna inför de muntliga frågestunderna. 414Intervju med , expeditionschef på , 20110525. 415Intervju med , enhetschef på , , 20110617. 416Intervju med , expeditionschef på , 20110525. 417Intervju med , stabschef på , 20110613. 418Intervju med , expeditionschef 20110513. 419Intervju med , statssekreterare , . 420Intervju med , stabschef , . 421Intervju med , stabschef , . 422Intervju med , stabschef, , . 423Intervju med , stabschef, , . 424Intervju med , stabschef, , . 425Intervju med , stabschef, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I beställning gått ut för en kartläggning av alla aktuella områden, men numera kommer det endast en beställning på underlag i specifika frågor.426 De muntliga frågestunderna och arbetsbelastningen Förberedelserna inför de muntliga frågestunderna sker i högre grad i de politiska staberna, men påverkar även indirekt tjänstemännens arbetsbelastning genom beställningar av underlag. Fler muntliga frågestunder skulle således påverka arbetsbelastningen på såväl politisk nivå som tjänstemannanivå. Den mest arbetskrävande delen av arbetet med underlag till de muntliga frågestunderna utgörs av det underlag som tas fram till statsråd som ska agera överrock. Ingen vet vilka frågor som kommer i förväg och statsrådet ska då i princip kunna svara på alla frågor på samtliga sakområden. En av statssekreterarna ifrågasätter vitsen med detta: Jag menar [mitt statsråd] får en fråga om utbildningsväsendet som kanske inte varit hans fråga . Det är klart att då får de aldrig vettiga svar. Så den delen av frågestunden kan jag tycka till vilken nytta har man den rollen?427 Statssekreteraren menar att det vore rimligare att det endast gick att ställa frågor på respektive statsråds ansvarsområde, förutom under statsministerns frågestund.428 Stabschefen på samma departement menar att baksidan av de muntliga frågestunderna är att underlaget och svaren inte bereds i . Det blir således mindre Möjlig förändring att överväga: Att endast tillåta muntliga frågor på de områden som statsråd som närvarar på den muntliga frågestunden ansvarar för. En sådan begränsning bör dels minska behovet av förberedelser för statsrådet som annars ska agera s.k. överrock, dels ge bättre kvalitet i de svar som ges. av faktasvar och mer av en politisk diskussion.429 Giddings menar att den brittiska motsvarigheten till muntliga frågestunder har kommit att utvecklas alltmer till en partipolitisk arena, han beskriver det som a piece of regular political theatre.430 Vi känner igen det från beskrivningen av muntliga frågestunder ovan, men även de s.k. fristående debatterna skulle kunna beskrivas som en sådan mer partipolitisk arena för debatt. I intervjuundersökningen framkommer att partierna uppfattas som mer framträdande i 426Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 427Intervju med , statssekreterare, , . 428Intervju med , statssekreterare, , . 429Intervju med , stabschef, , . 430Giddings, , Questions and Departments, i Franklin, och , (red. ), Parliamentary Questions, : Clarendon Press, 1993, s. 149. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I aktuella debatter än i interpellationsdebatter.431 Genom linjetalen blir det politik från första början, en intressantare debatt.432 Fristående debatt (RO 2:10 st 3) kan, även om de inte ingår i RF 13 kap. om kontrollmakten, anses vara en del av den direkta kontrollmakten.433 I begreppet ingår partiledardebatter, utrikespolitiska debatter och aktuella debatter som anordnas av talmannen i samråd med partiernas gruppledare i ett aktuellt ämne.434 Jag väljer att kort diskutera dem här, eftersom de utgör ett komplement eller alternativ till interpellationer. har aktuella debatter bl.a. hållits på ämnen som ojämlik sjukvård, kärnkraftens framtid och risker, svensk migrationspolitik och barnfattigdomen i . I tabellen nedan framgår att antalet särskilda och aktuella debatter varierar mellan sju och 13 stycken per . ANTALET FRISTÅENDE DEBATTER PER . Den huvudsakliga skillnaden mellan särskilda och aktuella debatter är reglerna för debattider. Nuvarande talman har /10 valt att endast arrangera aktuella debatter. Underlagen till de särskilda debatterna beställs från tjänstemännen och bearbetas i de politiska staberna.435 Underlaget är mer ideologiskt än sakligt.436 Det krävs inte heller ett skriftligt underlag till kammaren i samband med de aktuella debatterna, därav heller ingen formell beredning i Regeringskansliet.437 Däremot krävs mer grundarbete i staberna eftersom det oftast är ett ämne som rör ett större område än en interpellation.438 Även tjänstemännen upplever det som ett större arbete att ta fram underlag inför en aktuell debatt. En enhetschef menar att det blir en större sak. Mer underlag än till en interpellationsdebatt. Då får man lägga ner lite extra tankemöda kring underlaget för dem.439 En expeditionschef säger på samma tema att det kändes som att 431Intervju med , stabschef, , . 432Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 433Bremdal, , a.a., s. 61 f. 434Bremdal, , a.a., s. 64. 435Intervju med , stabschef, , . 436Intervju med , planeringschef, , . 437Intervju med , statssekreterare, , . 438Intervju med , stabschef, , . 439Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I det blev mycket större än ett antal interpellationsdebatter. Kraven på underlag höjdes och [statsrådet] blev mer på tå. Från perspektiv kan det ha gagnat och gett en bättre debatt.440 Den huvudsakliga förklaring som framkommer till att en så stor andel interpellationer besvaras , nämligen svårigheten att hitta i statsrådens kalendrar, återkommer i intervjuundersökningen som ett argument mot aktuella debatter. Det är svårt att med kort varsel hitta för aktuell debatt.441 Ur det perspektivet kan en interpellation som kan besvaras senare vara enklare för statsrådet att hantera. De aktuella debatterna har statsråden svårare att påverka planeringen av. För att det skulle kunna utgöra ett alternativ skulle fasta debattdagar eller ett större samarbete mellan och i planeringsarbetet krävas.442 4.4.9 Tidsgränsernas betydelse för arbetsbelastningen När det gäller skriftliga frågor är den avsatta tiden så kort att de normala beredningsrutinerna i alltid frångås. I stället har satts som nedre gräns för delningstiden. Det är ändå svårt för tjänstemännen att hinna. får delningstiden överlappa med veckoberedningstiden då svaret presenteras för statsrådet och normalt ska vara färdigt.443 Konsekvensen blir att kvaliteten riskeras: Man måste ju ge mottagarna tillfälle att reagera, men det förekommer att det handlar om mindre än . Skickar och vill ha synpunkter efter lunch. Det där gagnar ju inte kvalitetssäkringsprocessen, risken är att man missar någon som inte hinner titta på det.444 En enhetschef berättar att även om de har skyldighet att höra alla så hinner de inte alltid invänta svar från alla: Vi kan ju köra på men det blir ju en chansning, men ibland måste vi göra det. Alla hinner på fem timmar.445 En annan enhetschef menar att det ibland till och med kan vara delningstider : Då gäller det att se upp.446 Det är också stressigt för den politiska staben som ska hinna se svaret innan det går ut på delning: När det ska ut på delning kan det stå en tjänsteman här och säga den här ska ut på delning om en kvart. Här, godkänn det här svaret på den här frågan eller interpellationen. Det är främst frågor. Interpellationerna brukar det vara bättre framförhållning på, men just frågor, i och med att det är kortare svarstid på dem också, så händer det, ja, nästan på varannan fråga skulle jag säga, att någon kommer in och säger här är svaret på frå- 440Intervju med , expeditionschef, , . 441Intervju med , enhetschef på , , . 442Intervju med , statssekreterare, , . 443Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 444Intervju med , expeditionschef på , . 445Intervju med , enhetschef, , , . 446Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I gan och när jag frågar: när är deadline? Jo, jag måste ha den i handen , det vore bra om du kan läsa medan jag står här. Och kan man inte kolla igenom den på samma sätt. [] Då får man lita på tjänstemännen.447 När det gäller interpellationer händer det ofta att tjänstemännen måste begära förkortad delningstid hos Statsrådsberedningen.448 En enhetschef menar att de måste hinna och därför blir det delningen som får kortas: Det som vi tummar på är beredningstiderna, som kan bli väldigt korta ibland.449 En statssekreterare menar att detta innebär en risk för sämre kvalitet på svaren: Då säkerställer man inte den beredning som ska ske internt. Trots allt så har regeringen ett kollektivt beslutsfattande, när ett statsråd går ut så ska statsrådet vara förankrat med de andra statsråden. Börjar man nagga på beredningstider, vilket man naturligtvis kan göra från gång till gång, men jag tror inte att man ska tillåta det att bli någon vana för då kommer det att spilla över på kvaliteten. Hur man än vänder sig så har man rumpan bak. [] Det här är ett problem för de statsråd som har många interpellationer.450 Statssekreteraren på betonar att arbetet med att ta fram svar på skriftliga frågor och interpellationer är resurskrävande: Det är ju en väldigt tungrodd process eftersom vi har processen med gemensam beredning och det tar väldigt mycket resurser ifrån organisationen.451 En enhetschef på menar att det får tydliga konsekvenser för det andra eftersom man måste lägga allt annat åt sidan.452 Hon menar att tidsgränserna ökar allmänt jobb- och stressnivån.453 Enhetschefen säger också att det händer att hon måste beordra övertid för arbete med en viss speciell fråga. Någon kanske får gå till departementet eller tidigt på måndag morgon.454 På samma sätt säger en enhetschef på att det har hänt att hon får kalla in folk för att jobba med ett svar på riksdagsfrågor . Det kan t.ex. handla om att den tjänsteman som kan sakfrågan är upptagen med annat . Eftersom frågesvaret måste delas få tjänstemannen arbeta för att hinna stämma av och vara klar på måndag morgon.455 Även för de 447Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 448Intervju med , expeditionschef, , . 449Intervju med , enhetschef på och sociala tjänster, , . 450Intervju med , statssekreterare, , . 451Intervju med , statssekreterare, , . 452Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 453Intervju med , enhetschef på och sociala tjänster, , . 454Intervju med , enhetschef på och sociala tjänster, , . 455Intervju med , enhetschef på , , 20110617. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I politiskt sakkunniga får det konsekvenser i form av att arbetet med svaren tränger undan andra arbetsuppgifter, vilket i sin tur kan leda till att politiskt sakkunniga får arbeta för att hinna ikapp.456 Att uppskatta hur mycket tid som vore rimlig för att utföra arbetsuppgiften är svårt. Som det fungerar nu krävs att alla är på plats och att inget går fel för att processen ska fungera. I intervjuundersökningen efterfrågar tjänstemännen främst ytterligare tid för skriftliga frågor. En expeditionschef säger att skulle man kunna få någon dag till så skulle det underlätta.457 En statssekreterare uppger att en arbetsvecka vore rimligt för skriftliga frågor.458 När det gäller interpellationerna får tjänstemännen tack vare att interpellationerna ofta besvaras för sent vanligen på sig än att utföra arbetet. För de interpellationer som besvaras är schemat även här mycket pressat, eftersom interpellationssvar ska delas i . Här ses en återgång till de som gällde /96 som rimligt, eller åtminstone : Tjänstemännen behöver mer tid. Om vi fick kanske det är lättare att passa in det i ministerns almanacka. Och det kanske blir bättre kvalitet.459 4.5 värde för regeringen och menar att [ä]ven regeringen har nytta av kontrollmedlet genom att det ger den möjlighet att informera och försvara sin politik.460 Denna tanke återfinns även i internationell litteratur om frågeinstitutet. Ex- empelvis skriver Giddings att frågeinstitutet skapar PR-möjligheter för regeringen, som kan [u]se written answers as a means of making ministerial announcements.461 I intervjuerna med anställda i framkommer dock att de uppfattar värdet av denna möjlighet, och även frågeinstitutets sammantagna värde för regeringen och som ringa. En stabschef menar att samspelet mellan riksdag och regering inte blir bättre av interpellationer: Det går inte fortare, vi får inte reda på något som vi inte uppmärksammat eller får ett perspektiv som man tycker är intressant.462 Statssekreteraren på menar att det aldrig har inträffat att det framkommer ny kunskap i samband med en interpellationsde- 456Intervju med , stabschef , . 457Intervju med , expeditionschef, 20110516. 458Intervju med , statssekreterare, , 20110517. 459Intervju med , planeringschef, 20110516. 460Bremdal, , a.a., s. 79. 461Giddings, , a.a., s. 148. 462Intervju med , stabschef, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I