rir · H0B57 · 2012-03-28 00:00:00 — GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT på väg mot klimatmålen? INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: på väg mot klimatmålen? har granskat styrningen mot de transportpolitiska målen och rapporteringen till utifrån de transportpolitiska målen och klimatmålen. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , , , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser som avser regeringen och berörda myndigheter samt rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , , , INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Precisering av centrala begrepp Mål för klimat- och transportpolitik Planering av infrastruktur- och klimatpolitik Trafikslagsövergripande planering för minskad klimatpåverkan Samordningen mellan infrastruktur- och klimatpolitik Regeringens styrning av transportsektorns klimatpåverkan Mål och uppdrag till trafikverken Planeringsförutsättningar på lång sikt Fordonseffektivisering för minskade koldioxidutsläpp Planeringsunderlag för att nå klimatmålen Forskningsöversikt av potentialen att minska koldioxidutsläpp Den nationella planens effekter på trafikvolymer Nationella planens effekter enligt trafikverkens analys Koldioxidutsläpp beaktas men underskattas i systemkalkylen Koldioxidutsläpp i samhällsekonomiska kalkyler Samhällsekonomiska kalkyler utgör en viktig utgångspunkt Viktigt att beslutsunderlagen väger in koldioxidutsläpp på ett rättvisande sätt INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Infrastrukturinvesteringar bidrar till ökad mobilitet och tillgänglighet och skapar förutsättningar för snabbare och effektivare resor och transporter. Den största andelen resor och transporter sker på väg och trafikprognoser visar fortsatt trafiktillväxt. Resenärer och godstransportörer drar nytta av tillkommande infrastruktur, vilket kan generera samhällsekonomisk nytta i form av bland annat kortare restider och minskad risk för olyckor. Det är i första hand den minskade restiden som investeringarna beräknas leda till som gör det samhällsekonomiskt lönsamt att investera i ny infrastruktur. När befolkningen och ekonomin växer ökar även efterfrågan på resor och transporter. För att tillmötesgå en ökad efterfrågan byggs bland annat ny väginfrastruktur, vilket i sig genererar mer vägtrafik. Trafikökningar medför även vissa negativa effekter. När trafiken ökar så ökar även utsläppen av koldioxid, vilket motverkar klimatmål. trafikutskott konstaterar att tydliga prioriteringar behöver göras när infrastrukturen byggs ut . Beslut som vi fattar kommer att påverka transportmöjligheterna och därmed även exempelvis lokalisering av bostäder och arbetsplatser för . Utskottet slår fast att investeringar i ny infrastruktur sammantaget behöver bidra till att minska koldioxidutsläppen, och att det krävs prioriteringar som bidrar till en sådan utveckling. får inte en rättvisande bild konstaterar att lönsamheten för många objekt bygger på antaganden om trafikvolymer och trafikökningar som med nu tillgänglig kunskap sannolikt är svåra att förena med klimatmålen.1 Eftersom regeringen inte har tydliggjort sambandet mellan lönsamhet, trafikökningar och ökade koldioxidutsläpp blir rapporteringen till inte transparent, konsistent, eller rättvisande utifrån klimatmålen.2 1Det nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innefattar ett etappmål och koldioxidutsläppen ska minska kraftigt i riktning mot nettonollutsläpp (se kapitel 2). 2Om trafikvolymerna skulle minska skulle koldioxidutsläppen också minska, men då skulle också många investeringars lönsamhet minska. Omvänt gäller att om trafikvolymerna skulle öka i prognoserna skulle koldioxidutsläppen också öka, men då skulle också många investeringars lönsamhet öka. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? Granskningen visar också att koldioxidutsläppen som följer av den nationella infrastrukturplanen har underskattats. Enligt bedömning har både regeringens otydliga styrning av hur klimatmålen ska beaktas och trafikverkens tillämpning av prognosmodeller under åtgärdsplaneringen bidragit till underskattningen. Det är osäkert om den nationella planen sammantaget leder till minskade koldioxidutsläpp och därmed bidrar till klimatmålen. redovisning behövs för att ska kunna fatta välgrundade infrastrukturbeslut. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser är omfattande och fortsätter att öka. investeras i ny och befintlig infrastruktur, varav är statliga medel. I transportpolitiska mål ingår miljökvalitetsmålen (inklusive klimatmålen)3 som jämbördiga mål vid sidan om målet om ökad tillgänglighet. Detta ligger i linje med regeringens bedömning, att utvecklingen av transportinfrastrukturen ska vara förenlig med uppsatta klimat- och miljökvalitetsmål. Syftet har varit att granska om styrningen mot de transportpolitiska målen är transparent och om rapporteringen till är rättvisande utifrån de transportpolitiska målen och klimatmål. Transparens och rättvisande rapportering behövs för att fatta välgrundade infrastrukturbeslut där även klimatmål beaktas. Vad vi har granskat Granskningen gäller styrningen och genomförandet av infrastrukturplaneringen utifrån de transportpolitiska målen och klimatmål. Fokus för granskningen är infrastrukturplanens effekter på klimatmålen och hur dessa effekter mäts och rapporteras. Granskningen innefattar dock inte infrastrukturplanen som klimatpolitiskt styrmedel. Därmed granskas inte om planen är kostnadseffektiv. I granskningen beskrivs potentialen för fordonseffektivisering och renare bränslen. trafikutskott har uttalat att investeringar i ny infrastruktur behöver bidra till att minska utsläppen och att det krävs en prioritering av objekt som bidrar till en sådan utveckling. Utöver detta har regeringen och sagt att fordonseffektivisering Samt mål om trafiksäkerhet och hälsa. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT ska bidra till att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser. har granskat styrningen med utgångspunkt i tillgänglig kunskap om potentialen för fordonseffektivisering och renare bränslen. Detta beskrivs i granskningen. För att klargöra potentialen innefattar granskningen underlag från internationella organ så som /IEA (), och (). Vidare ingår underlag från nationella aktörer, däribland och , samt underlag från parlamentariskt tillsatta beredningar, som Miljövårdsberedningen och Klimatberedningen. Utöver detta har bilden kompletterats genom den forskningsöversikt som en forskare vid genomfört på uppdrag av . Av de underlag som tagit del av framgår att potentialen att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn genom fordonseffektivisering och renare bränslen sannolikt är stor, men att det finns betydande osäkerheter kring tekniska genombrott och vilka kostnader som är förenade med detta. I samtliga underlag som tagit del av problematiseras fortsatta trafikökningar inom koldioxidintensiva trafikslag och behovet av kompletterande åtgärder lyfts fram. Exempel på sådana åtgärder är överflyttningar av gods- och persontransporter till effektiva och koldioxidsnåla trafikslag och ökad användning av kollektivtrafik. utgångspunkt i granskningen har varit att fortsatta trafikökningar på väg, med nu tillgänglig kunskap sannolikt är svåra att förena med de långsiktiga klimatmålen. Bristande rapportering till om begränsad klimatpåverkan genom trafikslagsövergripande planering Regeringen motiverade den gemensamma planeringsramen till vägar och järnvägar med att planeringen skulle vara trafikslagsövergripande. Den trafikslagsövergripande inriktningen skulle enligt regeringens rapportering till bland annat bidra till begränsad klimatpåverkan. Granskningen visar dock att regeringen redan hade låst fördelningen mellan vägar och järnvägar och att trafikverkens möjligheter att påverka fördelningen mellan trafikslagen i praktiken var begränsad. Det är därför svårt att se hur regeringens ambition om en trafikslagsövergripande ansats har fått genomslag i planeringen eller bidragit till begränsad klimatpåverkan. hade till skillnad från tidigare planeringsomgångar, inte haft formell insyn eller beslutsmakt över fördelningen mellan trafikslagen. Regeringen har inte heller i efterhand redovisat fördelningen av planeringsramen mellan vägar och järnvägar till . INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? lönsamhet som bygger på trafikökningar genererar ökade koldioxidutsläpp svåra att förena med klimatmålen har tagit fram planeringsunderlag för transportsektorn där myndigheten beskriver hur de långsiktiga klimatmålen kan nås, utan att tillgängligheten i samhället försämras. Motsvarande underlag har tidigare tagits fram av . I dessa underlag konstateras att fortsatt ökande vägtrafik är svår att förena med klimatmål. Varken regeringen eller trafikverken har dock samordnat planeringsunderlagen med de utgångspunkter som styrde infrastrukturplaneringen. Om infrastrukturplaneringen skulle genomföras med utgångspunkten att klimatmålen ska nås skulle det sannolikt påverka vilka investeringar som blir lönsamma, vilket regeringen inte har rapporterat till . Regeringen fastställer den nationella infrastrukturplanen, efter trafikverkens åtgärdsplanering. Eftersom redovisning av den nationella planens effekter bygger på myndighetens kalkyler och prognoser, är det väsentligt att dessa utgår från rimliga antaganden om regeringens klimatpolitik. Annars blir inte redovisningen rättvisande. För att ska kunna göra rimliga antaganden behöver regeringen klargöra dels vilka åtgärder för begränsad klimatpåverkan som i huvudsak planeras i närtid, och dels vilken ungefärlig utsläppsbana som regeringen avser att koldioxidutsläppen ska följa på för att klimatmålen ska kunna nås i önskvärd utsträckning. Av granskning framgår att regeringens styrning har varit otydlig i dessa avseenden. En konsekvens av att regeringen inte tydligt uttrycker hur infrastrukturplaneringen ska förhålla sig till klimatmål blir att myndigheter med planeringsansvar planerar för fortsatta trafikökningar inom koldioxidintensiva trafikslag.4 Detta har inte redovisats till på ett transparent sätt. Stora krav ställs på forskning som kan leda till tekniksprång För att kunna nå de uppsatta klimatmålen förutsätts ett stort genomslag av forskning och fordonseffektivisering. Tillgänglig kunskap visar att andra åtgärder, som till exempel prioritering mellan trafikslag, sannolikt behöver vidtas. I brist på riktlinjer utgick trafikverken från att EET-strategin skulle genomföras I regeringens direktiv till trafikverken inför åtgärdsplaneringen 2010-2021 saknades uppgifter om vilken klimatpolitik regeringen planerade. I avsaknad av styrning valde trafikverken att utgå från att den så kallade EET-strategin, som innebar kraftfulla 4Detta gäller givet att regeringen även fortsatt avser att investeringarna ska kunna motiveras samhällsekonomiskt. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT klimatstyrmedel för transportsektorn, skulle genomföras. Detta medförde att den nationella planens effekter analyserades i ett scenario med hälften så stor trafiktillväxt på väg jämfört med ett scenario utan klimatstyrmedel. EET-strategin innebar även en kraftig överflyttning av trafik till järnvägar i prognosmodellerna. Att den nationella planen analyserades i ett sådant scenario bidrog paradoxalt nog till att planens effekter på koldioxidutsläppen underskattades. Regeringen och fick därför inte en rättvisande bild av planens effekter. Koldioxidutsläppen underskattades i flera led granskning visar att trafikverkens användning av prognosmodeller under åtgärdsplaneringen medförde att infrastrukturplanens effekter på koldioxidutsläppen underskattades i flera led. Det är därför osäkert om den nationella planen sammantaget verkligen leder till minskade koldioxidutsläpp och på så sätt bidrar till klimatmålen. Ny infrastruktur genererar nya destinationspunkter för transporter, vilket sammantaget antas öka efterfrågan på transporter och därmed även transporternas samlade koldioxidutsläpp. Effekter av den här typen kallas inducerad efterfrågan på trafik och innefattas bara delvis i prognos. I prognoserna för hur godstransportarbetet påverkas av den nationella planen beaktades nya investeringar i järnväg, men inte de nya väginvesteringar som ingick i planen. Detta innebär att efterfrågan på vägtransporter även i detta avseende riskerar att vara underskattad i prognosen. Trafikverkens uppskattning i prognosmodellerna av andelen bilar med låga koldioxidutsläpp är också mycket optimistisk jämfört med resultaten från aktuell forskning. Koldioxidutsläpp från produktion och distribution av drivmedel ingår inte i trafikverkens analys av vägtransporternas klimatpåverkan, vilket innebär att en väsentlig del av koldioxidutsläppen saknas i redovisningen. Under åtgärdsplaneringen underskattades även bilinnehavet. Därmed underskattades koldioxidutsläppen i prognosen för persontransporter på väg. De höjda banavgifter för järnväg som regeringen aviserat att införa leder till ökad efterfrågan på vägtransporter, vilket inte analyserades under trafikverkens åtgärdsplanering. bedömer att det är väsentligt att redovisa förändringar av koldioxidutsläpp som följer av den nationella planen, även om de är relativt små i förhållande till transportsektorns totala utsläpp och klimatmålen. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? trafikutskott har konstaterat att investeringar i ny infrastruktur behöver bidra till att minska koldioxidutsläppen, och att det krävs en prioritering av objekt som bidrar till en sådan utveckling. rekommendationer syftar till att regeringens rapportering till ska vara transparent och rättvisande. rättvisande och konsistent redovisning är avgörande för att ska kunna fatta välgrundade infrastrukturbeslut som beaktar klimatmålen i önskad utsträckning. Rekommendationer till regeringen: Regeringen bör i sin rapportering till av infrastrukturplanen, tydliggöra sambandet mellan lönsamhet, trafikökningar och ökade koldioxidutsläpp mot bakgrund av tillgänglig kunskap. Regeringen bör, exempelvis i samband med utvecklingen och genomförandet av Färdplan 2050, fastställa en ungefärlig bana för hur utsläppen ska minska. Detta för att säkerställa att samordnar rapporteringen av koldioxidutsläpp med infrastrukturplaneringen. Regeringen bör på ett tydligt sätt redovisa för hur regeringen fördelat planeringsramen mellan trafikslagen i den långsiktiga infrastrukturplanen. planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan anger att en fortsatt ökning av trafikvolymer på väg är svår att förena med klimatmålen. Infrastrukturplanen bygger på fortsatta trafikökningar. Denna målkonflikt behöver redovisas för regeringen och . bör samordna myndighetens planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan med infrastrukturplaneringen, så att regeringen och därmed även kan få en rättvisande och konsistent bild som grund för infrastrukturbeslut. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 1 Bakgrund och inriktning Transportsektorns utsläpp av växthusgaser är omfattande och fortsätter att öka. uppgick utsläppen av växthusgaser från transportsektorn till koldioxidekvivalenter5, vilket motsvarar av de totala inhemska utsläppen. Trots mål om att utsläppen skulle ha stabiliserats nivå har transportsektorns utsläpp av växthusgaser fortsatt att öka. Figur 1: Utsläpp av växthusgaser i per sektor 1990-2010 (miljoner ton koldioxidekvivalenter) Av transportsektorns utsläpp av växthusgaser kommer från resor och transporter på väg.6 Att vägtrafiken står för en så stor del av utsläppen beror på att den utgör en stor del av det totala transportarbetet och att energieffektiviteten är jämförelsevis låg och beroende av fossila bränslen.7 5Koldioxidekvivalenter är en gemensam måttenhet för utsläpp av växthusgaser. Mängd av en växthusgas uttryckt som den mängd koldioxid som ger samma klimatpåverkan; metan motsvarar till exempel koldioxid. 6Utsläpp av växthusgaser per sektor i , 2011. 7En mer utförlig beskrivning av energieffektiviteten i olika trafikslag ges i kapitel 2. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? har uttryckt att infrastrukturpolitiken ska bidra till att målet Begränsad klimatpåverkan nås.8 I de transportpolitiska målen ingår miljökvalitets- och klimatmålen som jämbördiga mål vid sidan om målet om ökad tillgänglighet.9 Detta ligger i linje med regeringens bedömning, att utvecklingen av transportinfrastrukturen ska vara förenlig med uppsatta klimat- och miljökvalitetsmål.10 trafikutskott har utvecklat utgångspunkterna för hur klimatfrågan bör beaktas i transport- och infrastrukturpolitiken. Vi behöver därför stödja ny miljövänlig teknik och bränslen, stimulera människor att lägga om sina resvanor samt kanalisera resurserna till klimatinvesteringar i järnväg och kollektivtrafik. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av att tillämpa den s.k. fyrstegsprincipen i infrastrukturplaneringen. Åtgärder som kan påverka transportbehovet och val av transportsätt ska alltid prioriteras i första hand.11 investeras i ny och befintlig infrastruktur, varav är statliga medel.12 Hur dessa medel investeras påverkar förutsättningarna för framtidens rese- och transportmönster. Syftet är att granska om styrningen mot de transportpolitiska målen är transparent och om rapporteringen till är rättvisande utifrån de transportpolitiska målen och klimatmål. rättvisande rapportering behövs för att fatta välgrundade infrastrukturbeslut där även klimatmål beaktas. Styrs den långsiktiga infrastrukturplaneringen så att både tillgänglighetsmål och långsiktiga klimatmål beaktas på ett samordnat och transparent sätt? 8Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet.2008/09:TU2, s. 187. 9Mål för framtidens resor och transporter, prop. 2008/09:93, bet 2008/09:TU14. 10Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s.11. 11Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet.2008/09:TU2, s. 187. har avsatts i Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35. Resterande medel kommer från planerade trängselavgifter, medfinansiering med mera. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 1.Har regeringen samordnat styrningen av infrastrukturplaneringen med klimatmål? 2.Är regeringens styrning av infrastrukturplaneringen tydlig och återrapporteringen till transparent? 3.Beaktar möjligheten att nå långsiktiga klimatmål när myndigheten använder samhällsekonomiska kalkyler? Den övergripande bedömningsgrunden är transportpolitiska mål och miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan.13 Ställningstaganden från utskott utgör också en viktig bedömningsgrund för granskningen. Regeringen anger i skrivelsen till om den nationella planen för transportsystemet 2010-2021 att en effektivare utformning av infrastrukturen bidrar till att de klimatpolitiska målen nås.14 Enligt regeringen ska utvecklingen av transportinfrastrukturen vara förenlig med uppsatta klimat- och miljökvalitetsmål.15 1.3.1Klimatmål som utgångspunkt för granskningen Granskningen tar sin utgångspunkt i det av beslutade miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, som bland annat syftar till att uppnå det långsiktiga tvågradersmålet.16 De etappmål om minskade koldioxidutsläpp som regeringen satte upp i och med klimatpropositionen (2009) ligger endast fram i tiden. Denna tidpunkt kommer att vara passerad när investeringarna i den nationella planen är färdigställda. De beslut om infrastrukturinvesteringar som fattas baseras på kalkylperioder som sträcker sig fram (den verkliga livslängden för infrastrukturen är dock ännu längre). Infrastrukturbeslut som fattas behöver således förhålla sig till långsiktiga klimatmål. 13Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan syftar bland annat till att uppnå tvågradersmålet, som innebär att ökningen av medeltemperaturen globalt ska begränsas till högst två grader, jämfört med förindustriell nivå. Klimat- och transportpolitiska mål beskrivs närmare i kapitel 2. 14Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021, regeringens skrivelse 2009/10:197, s. 3. 15Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s. 11. 16I den senaste klimatpropositionen, proposition 2008/09:162, anger regeringen att EU:s tvågradersmål ska vara styrande för de åtgärder som behöver vidtas i den svenska Regeringen bedömer att den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp , jämfört med . Visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. INFRASTRUKTURPLANERING PÅ VÄG MOT KLIMATMÅLEN? Utformningen av infrastrukturen ska bidra till att minska koldioxidutsläppen trafikutskott har uttalat att investeringar i ny infrastruktur sammantaget behöver bidra till att minska koldioxidutsläppen, och att det krävs en prioritering av projekt som bidrar till en sådan utveckling.17 Transportsektorn måste därför påbörja en omställning till ett ekologiskt hållbart transportsystem. För att nå dit behöver transportpolitiken integreras med miljöpolitiken.18 Regeringen ser en genomgripande omställning av transportsystemet som ett led i att uppfylla klimatmålen och konstaterar att det därför är angeläget att de sammantagna investeringarna som görs inte försvårar måluppfyllelsen.19 Även i rapporteringen till skriver regeringen att en omställning av såväl fordonsparken som transportsystemet behövs för att möta klimatutmaningen.20 har efterfrågat ungefärlig utsläppsbana har efterfrågat en bättre uppföljning och redovisning av klimatområdet från regeringen. I budgetbetänkandet för har miljö- och jordbruksutskottet bland annat anfört följande: Det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehöll den trend som kan iakttas det vill säga om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning.21 har senare godkänt utskottets anförande. utgår från att en ungefärlig utsläppsbana är särskilt relevant för åtgärder med långsiktiga och strukturerande effekter, som Infrastrukturplaneringen påverkar förutsättningarna för den övriga samhällsplaneringen, exempelvis bosättningsmönster, lokaliseringar av arbetsplatser och andra väsentliga samhällsfunktioner.22 Prioriterat att minska utsläppen av växthusgaser i transportsektorn Regeringen anger att det är politiskt prioriterat att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn och att bidra till minskad klimatpåverkan.23 17Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet.2008/09:TU2, s. 187. 18Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet.2008/09:TU2, s. 187. 19Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021, regeringens skrivelse 2009/10:197, s. 6. 20Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, s. 123. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 22En stor del av den fysiska planeringen görs på den kommunala nivån, vilket minskar statliga myndigheters frihetsgrad att planera i enlighet med de transportpolitiska målen. Omvänt ger bebyggelseplanering på nivå även effekter på nationell nivå. 23Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021, regeringens skrivelse 2009/10:197, s. 6. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Direktiven till åtgärdsplaneringen anger att transportsystemet, i större utsträckning än , skall bidra till att utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser minskar.24 Regeringen har särskilt pekat ut transportsektorn som en sektor med stor potential för utsläppsminskningar,25 något som miljö- och jordbruksutskottet har ställt sig bakom.26 1.3.2Fordonseffektivisering enligt tillgänglig kunskap som utgångspunkt för granskningen