rir · H0B523 · 2012-12-13 00:00:00 — Systemet ska vara likvärdigt alla asylsökande ska få en rättssäker och likvärdig behandling oavsett bakgrund eller var i landet man hamnar och bör det medge en flexibel anpassning till individuella behov. Insatserna inom mottagningssystemet ska rusta den asylsökande för såväl en framtida etablering i som för ett eventuellt återvändande. De nyanlända som får uppehållstillstånd ska genom Arbetsförmedlingens insatser ges möjlighet att få påbörja sin etablering. För att systemet ska vara effektivt krävs att myndigheterna samverkar med varandra på ett sådant sätt att varje nyanländ som fått uppehållstillstånd får möjlighet att bosätta sig i en kommun och fortsätta sin etablering. sammantagna bedömning är att det ställs höga krav på flexibilitet och samarbete mellan de två statliga myndigheter som först möter personer som kommer till för att mottagandet och tiden innan och efter kommunplaceringen ska fungera på ett effektivt sätt som underlättar och BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Granskningen visar också att det finns ett etablerat och fungerande samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. finns det områden där myndigheternas arbete kan utvecklas mot en ökad effektivitet i de tidiga insatser för etablering som sker innan den nyanlände har folkbokförts i en kommun. Ett fokus bör vara att utveckla den lokala samverkan för att öka möjligheterna till arbete och praktik. Att ge insatser som till en början är utformade så att de passar både asylsökande som kommer att få ett uppehållstillstånd och personer som ska återvända kräver flexibilitet och möjlighet till individanpassning. När det gäller personer som beviljats uppehållstillstånd och väntar på att få bosätta sig i en kommun är etableringsåtgärderna i mottagningssystemet viktiga så att den enskildes väntan på att få bosätta sig i en kommun inte leder till en försenad etablering och integration. 6.1.1Stora utmaningar och ökat tryck i mottagningssystemet Antalet personer som söker asyl i varierar . har antalet asylsökande i genomsnitt varit cirka 27 000 . Bland annat på grund av utvecklingen i är prognos att 44 000 personer kommer att söka asyl i och 54 000 . Det ökande antalet asylsökande kommer att innebära en utmaning och risk för längre vistelsetider i mottagningssystemet, både för personer som väntar på beslut i asylärendet och för personer som väntar på kommunplacering efter beviljat uppehållstillstånd. bedömer också att antalet personer med uppehållstillstånd som finns kvar i mottagningssystemet i väntan på kommunplacering kommer att öka från 4 800 till 9 000 . 6.1.2 Boendet under och efter asyltiden bör främja arbetslinjen Asylsökande som inte kan ordna eget boende kan få hjälp av med plats i anläggningsboende. Med några få undantag finns anläggningsboenden inte i storstadsområdena utan huvudsakligen på mindre orter. Var i den asylsökande hamnar beror i stor utsträckning på var det för tillfället finns lediga platser i anläggningsboende. som är väl medveten om det stora trycket på mottagningssystemet och den svåra bostadssituation som generellt råder är det viktigt att man i så stor utsträckning som möjligt har ett längre perspektiv och tar hänsyn till den lokala och regionala arbetsmarknaden redan när den asylsökande erbjuds boende av . Många asylsökande som senare beviljas uppehållstillstånd väljer att stanna kvar på den ort där de först har kommit att bo och barn hinner i många fall påbörja förskola och skola. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION tidigt fokus på möjligheterna till arbete underlättar för Arbetsförmedlingen som senare ska verka för att den nyanlände vid kommunplaceringen får möjlighet att bosätta sig på en ort där den kan finna ett arbete. 6.1.3Arbetslinjen i mottagandet behöver stärkas Regeringen har i sin rapportering till och i regleringsbreven till betonat vikten av att asylsökande kommer i kontakt med arbetsmarknaden. Av granskning framgår emellertid att relativt få asylsökande har ett registrerat arbete eller en praktikplats. Av granskningen framgår att det i mottagningssystemet erbjuds få insatser som främjar arbete och egenförsörjning. Asylsökande som kan, eller medverkar till att, styrka sin identitet har möjlighet att arbeta i utan krav på arbetstillstånd. Asylsökande som vill praktisera får ordna sin praktikplats själva. Granskningen visar att asylsökande på vissa mottagningsenheter kan få hjälp med att ordna en praktikplats. Därutöver är Arbetsförmedlingens möjligheter att erbjuda insatser för asylsökande begränsade. Den service Arbetsförmedlingen kan erbjuda asylsökande är huvudsakligen att ge information om hur de kan söka ett arbete. För att fler nyanlända ska få möjlighet till arbete eller praktik behöver samordningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen utvecklas. Det gäller både kartläggningen av yrkes- och utbildningsbakgrund som alla vuxna asylsökande ska få men också samordningen i den lokala samverkan med näringsliv och organisationer. Det finns också goda exempel på fördjupad lokal samverkan med näringsliv och frivilligorganisationer som skulle kunna tillämpas på fler platser i landet. 6.1.4 Tidiga insatser ska möta olika behov Den tid som en person vistas i mottagningssystem kan vara olika lång. De flesta får beslut i sitt asylärende efter asylansökan men personer som överklagar ett beslut får vanligtvis vänta än så. För de personer som har beviljats uppehållstillstånd och väntar på kommunplacering kan tiden i mottagningssystemet överstiga och ofta bli längre än så. Alla asylsökande behöver få viss grundläggande information om hur det svenska samhället fungerar. Asylsökande som väntar på beslut från eller migrationsdomstolarna kan därutöver ha behov av andra insatser som gör tiden i mottagningssystemet meningsfull. Den som har fått uppehållstillstånd och som väntar på att få bosätta sig i en kommun behöver komma igång med de etableringsinsatser som sedan ska fortsätta i kommunen. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Det är således olika behov som och Arbetsförmedlingen ska möta för att kunna ge den enskilde som vistas i mottagningssystemet möjlighet att använda tiden på ett meningsfullt sätt som syftar till tidig etablering för dem som ska stanna i landet. 6.1.5Introduktion i svenska språket Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska i lämplig omfattning erbjuda asylsökande sysselsättning i form av bland annat svenskundervisning. Såväl riksdag som regering har uttryckt att kunskaper i svenska är viktiga för en väl fungerande integration.99 upphandlar inte längre någon svenskundervisning för asylsökande Istället erbjuds de asylsökande en välkomstmapp med en enklare ordlista samt information om webbsidor för självstudier i det svenska språket. Därutöver hänvisas asylsökande till bibliotek och frivilligorganisationer. Granskningen visar att det är vanligt att asylsökande efterfrågar någon form av enklare språkintroduktion för att lättare klara av olika vardagssituationer. Det har också framförts att kunskaper i svenska språket är viktiga för att det ska fungera med arbete eller praktik hos andra än den asylsökandes landsmän. Det är värdefullt att frivilligorganisationer erbjuder språkstöd. är det viktigt att betona att fram till beslut om uppehållstillstånd har ett ansvar för att alla asylsökande erbjuds möjlighet att få språkstöd utifrån behov och vistelsetid i mottagningssystemet oavsett var i landet de är inskrivna och oavsett om de bor i eget boende eller i anläggningsboende. De som har beviljats uppehållstillstånd ska erbjudas undervisning i svenska som ett led Det förhållandet att kommunplaceringen kan dröja så att den enskilde av det skälet är kvar i mottagningssystemet kan enligt inte innebära någon förändring av vilka insatser som ska erbjudas den nyanlände inom ramen för etableringssystemet. 6.1.6 Samhällsinformation och kontakter Enligt riktlinjer är målsättningen att erbjuda alla vuxna asylsökande en introduktion med samhällsinformation inom efter asylansökan. Insatsen omfattar två block som oftast ges . Drygt hälften av de asylsökande tar del av insatsen , men för tar det innan insatsen påbörjas. Enligt årsredovisning slutförde endast drygt var tredje vuxen 2011/12:1, bet. 2011/12:AU1, skr. 2011/12:66. betänkande 2011/12:AU1, utgiftsområde 13, s. 1216. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION asylsökande sin introduktion . Granskningen visar också att det inom finns en osäkerhet om informationens omfattning och innehåll. Enligt mening innebär detta sammantaget att de asylsökande inte får likvärdiga förutsättningar att skaffa sig kunskap om vilka rättigheter, skyldigheter och möjligheter de har i . Ett viktigt sätt att få del av hur det svenska samhället fungerar är kontakter med människor som redan bor och lever i . Även om varje individ tar ett eget ansvar att aktivera sig och skapa kontakter kan den som är ny i utan nätverk och kunskaper i svenska behöva särskilda insatser . bör tillsammans med kommuner och frivilligorganisationer verka för att det på de orter där har mottagningsenheter finns lokala mötesplatser dit asylsökande kan vända sig för att knyta kontakter och för att på olika sätt få möjlighet att sätta sig in i hur det svenska samhället fungerar. 6.2.1 Rekommendationer till regeringen För att skapa förutsättningar för en snabbare arbetsmarknadsetablering för de asylsökande som beviljas uppehållstillstånd bör regeringen: Följa upp att ansvarsfördelningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen fungerar på ett ändamålsenligt sätt i syfte att underlätta och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för den som har beviljats uppehållstillstånd. Följa upp att asylsökande får likvärdig tillgång till information och att asylsökande som inte har arbete eller praktikplats ges möjlighet att knyta kontakter och på annat sätt introduceras i samhället. Följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. bör verka för att stärka arbetslinjen i mottagandet genom att underlätta för fler asylsökande, som uppfyller villkoren, att praktisera eller arbeta i mottagningssystemet. bör ge asylsökande som inte har ett arbete eller praktikplats språkstöd och andra insatser utifrån den enskildes förutsättningar och tid i mottagningssystemet. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE bör i ökad utsträckning följa upp att de insatser som ges i mottagningssystemet är likvärdiga och tillgängliga för alla asylsökande oavsett språktillhörighet, bostadsort, boendeform eller vid vilken mottagningsenhet de är inskrivna. bör stärka de sociala aspekterna av mottagandet genom att verka för att fler mötesplatser mellan asylsökande och lokalbefolkning skapas, mer information om boende och lokalsamhälle ges samt utveckla möjligheterna att i större utsträckning erbjuda sociala samtal som komplement till mottagningens utredningssamtal. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Lagar, förordningar och föreskrifter Budgetlagen (2011:203). Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utlänningslagen (2005:716). Förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Förordningen (2007:996) med instruktion för . Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordningen (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utlänningsförordningen (2006:97). och rådets direktiv /9/EG av om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Kommittédirektiv 2007:172 Översyn av mottagandet av asylsökande. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Propositioner, skrivelser, utredningar och remisser Proposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. Proposition 2006/07:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2007/08:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2008/09:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2011/12:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd. Faktapromemoria 2010/11:FPM151 Förslag till ändringar i mottagandedirektivet, , . Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration. Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2010/3176/ADM, A2010/3067/A, A2007/6831/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2011/4002/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2012/3054/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2010/9806/SIM, Ju2010/8996/SIM, Ju2010/7228/SIM, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2011/9160/SIM, Ju2012/4227/SIM, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2012/5945/SIM, Ju2012/458/SIM (delvis), ÄB ). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 2011/12:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 1993/94:Sfu11. betänkande 2006/07:SfU2. betänkande 2011/12:SfU2. administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden. Verksamhets- och kostnadsprognos, . faktablad 601 600 () Arbete eller praktik i om du är eller har varit asylsökande. , Mottagningsenheten i , Avtal om praktikplats, . Underlag för avtal om praktikplats för asylsökande, (blankett 160011). 2 (reviderad ). , protokoll , VC 67/2008, bilaga VC AM 67/2008 Handlingsplan för organiserad sysselsättning. Verksamhetsområde Mottagning, Protokoll , VCA nr 279/2010 om handlingsplan för organiserad sysselsättning. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE , Bilaga 1 VCA 6/2011, protokoll . Verksamhetsområde Mottagning, Protokoll , VCA nr 223/2011 om organiserad svenskundervisning för asylsökande. , Verksamhetsområde Mottagning, , dnr 111-2012-937, brev till Arbetsförmedlingen, Kommuner och Landsting samt Länsstyrelserna gällande Förändring av organiserad svenskundervisning vid mottagningsenheter. föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. (SOSFS 2011:11). Statskontoret (2012:22) Etableringen av nyanlända en uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. Kommuner och Landsting (SKL), Hälso- och sjukvård åt asylsökande , dnr 12/0876, . Otryckt material inom ramen för granskningen (2012) Enkätundersökning till medarbetare inom Verksamhetsområde Mottagning (webbenkät). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 1 En asylsökandes väg genom mottagningssystemet Den asylsökande är inskriven i mottagningssystemet från det att asylansökan lämnats in till dess att ärendet är avgjort och han eller hon är mottagen i en kommun för bosättning och utskriven från mottagningssystemet eller har lämnat landet. kommer hon eller han i kontakt med olika myndigheter och olika verksamhetsområden inom myndigheterna. Nedan redovisas de huvudsakliga och obligatoriska möten med myndigheterna som en asylsökande, som beviljas uppehållstillstånd, i normala fall genomgår fram till kommunplacering. Steg 1: Inskrivning i mottagningssystemet (VO Asylprövning) En person som söker asyl i ska göra det på en ansökningsenhet.100 Där genomförs en kortare ansökningsintervju. Bland annat efterfrågas identitetshandlingar och om den asylsökande avser att ordna eget boende (EBO) eller om ska bistå med plats i så kallat anläggningsboende (ABO). Den asylsökande skrivs in i mottagningssystemet och bokas in för utredningssamtal med en mottagningsenhet respektive en asylprövningsenhet. Steg 2: Mottagningens utredningssamtal (VO Mottagning) Senast efter inskrivning ska mottagningens utredningssamtal (MUS) genomföras.101 Under MUS ställs frågor om den asylsökandes sociala situation, om familjeförhållanden samt om utbildnings- och yrkesbakgrund.102 Vidare ställs frågor i syfte att fastställa den asylsökandes identitet. Information av vikt för bosättning och eventuellt återvändande ska också inhämtas.103 Enligt ska samtalet ta för en enskild person och cirka för en barnfamilj. 100Migrationsverket har fyra ansökningsenheter: , , och . bemannas även som ansökningsenhet. Organisatoriskt tillhör ansökningsenheterna verksamhetsområde Asylprövning som består av fyra avdelningar där det ingår en ansökningsenhet i varje. 101Migrationsverket, väntan 2, reviderad upplaga , s. 75. 102Enligt uppdrag i regleringsbreven , 2011 och 2012 för personer som ansöker om uppehållstillstånd enligt 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716). 103Migrationsverket, väntan 2, reviderad upplaga , s. 79. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Steg 3: Asylprövningens Utredningssamtal (VO Asylprövning) ska påbörjas med ett utredningssamtal från att asylansökan lämnats in. Innan samtalet görs en bedömning av om ett offentligt biträde ska närvara vid samtalet. Syftet är att få fram den information som behövs för att kunna avgöra om asylskäl föreligger. Kan detta avgöras redan efter första samtalet fattas beslut och ärendet avslutas. Behövs ytterligare utredning inhämtas information genom exempelvis landinformation och språktest innan beslut fattas i ärendet. Steg 4: Samtal om uppehållstillstånd (VO Mottagning) från beslut om uppehållstillstånd ska genomföra ett samtal om uppehållstillstånd (PUT-samtal). Samtalet ska innehålla en beslutsgenomgång och viss formalia till följd av uppehållstillståndet. Utskrivningsrutiner ska gås igenom och information om hemutrustningslån ska ges. Vid behov ska även information från MUS kompletteras. upprättas ett bosättningsunderlag för personer i EBO och för dem som inte omfattas av etableringslagen. Underlaget skickas sedan till Arbetsförmedlingen. Samtalet ska ta enligt . upprättar bosättningsunderlag endast för personer i eget boende (EBO). För personer i anläggningsboende (ABO) upprättar Arbetsförmedlingen ett bosättningsunderlag där uppgifter från gällande kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund, hälsotillstånd och särskilda behov kan ingå. Bosättningsunderlag för personer som omfattas av etableringslagen upprättas vid Arbetsförmedlingens etableringssamtal. Steg 5: Etableringssamtal (Arbetsförmedlingen) En asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, och som omfattas av etableringslagen, ska skrivas in vid Arbetsförmedlingen och ett första etableringssamtal ska hållas.104 En etableringsplan ska upprättas från beslut om uppehållstillstånd.105 Arbetsförmedlingens ambition är att ett bosättningsunderlag tas fram vid etableringssamtalet för dem som behöver hjälp Nyanlända med uppehållstillstånd som bor i stannar kvar i mottagningssystem tills de har anvisats en plats i en kommun, flyttat dit och blivit folkbokförda. Folkbokföring kan ske antingen före eller efter utskrivningen från mottagningssystemet. Nyanlända i EBO skrivs ut automatiskt efter beviljat uppehållstillstånd. 104Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1053 § 2 p. Förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Om det finns särskilda skäl kan detta ske senare, dock senast efter det att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Steg 6: Anvisningssamtal (Arbetsförmedlingen) hittat en lämplig bostad till den tidigare asylsökande som bor i genomförs ett anvisningssamtal för personer som omfattas av etableringslagen.106 Vid anvisningssamtalet ges information om anvisad kommun och bostad samt vad det innebär att tacka ja eller nej till bostaden. Vidare redogörs för rutinerna för utflyttning ur ABO. Syftet med anvisningssamtalet är, förutom att lämna information, att inhämta personens ställningstagande till erbjuden anvisning. 106 , väntan 2, reviderad upplaga , s. 79. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har genomfört följande intervjuer under granskningen: Mottagningsenheten i /Hallonbergen Intervju med teamledare och beslutsfattare. Intervju med utvecklingsledare för sakområdena Process och kvalitet, Bosättning och etablering samt Boende, barn och särkilt stöd. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare, handläggare, boendeansvarig och administrativ assistent. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare, projektledare och handläggare. Medsittning på MUS-samtal samt besök i ankomstboende. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare och handläggare. Medsittning på MUS- respektive PUT-samtal. Mottagningsenheten i /Hallonbergen Intervju med enhetschef och praktiksamordnare. Intervju med projektledare och projekthandläggare. Deltagande på gruppinformation (heldag) för asylsökande. Mottagningsenheten i /Hallonbergen Presentation av projektet resa av företrädare för och kommun. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Platsbesök och intervjuer med samordnande enhetschef, bitr. enhetschef, teamledare, handläggare samt boendeansvariga. Samtal med asylsökande. Bosättnings- och statsbidragsenheten i Intervju med enhetschef och handläggare. Intervju med enhetschef, teamledare och handläggare. Medsittning på MUS-samtal. Intervju med verksamhetsområdeschef samt verkets ekonomichef. Huvudkontoret Avd. för Integration och Etablering Intervju med avdelningschef, samordnare för etableringsuppdraget samt samordnare. Arbetsförmedlingen Integration och Etablering Intervju med tillförordnad kontorschef och medarbetare. Arbetsförmedlingen Integration och Etablering Intervju med sektionschef och arbetsförmedlare. Intervju med kontorschef och arbetsförmedlare. Intervju med sektionschef från huvudkontoret, sektionschef för bosättningssektionen samt sakområdesspecialist. Intervju med mångfaldsdirektör samt medarbetare på hållbarhet. Intervju med chef för , samordnare för integrationsfrågor samt företrädare för Partnerskap . Intervju med chef för hållbarhet samt integrationshandläggare. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Intervju med förvaltningschef, verksamhetschef samt ansvarig för flyktingadministration. Intervju med avdelningschef, chef för Sociala resursförvaltningen, ansvarig för Invandrarservice samt medarbetare på Stadskontoret. Intervju med integrationssamordnare och handläggare. Intervju med departementsråd och kansliråd på inom migrationsområdet. Intervju med enhetschef, budgetsamordnare och handläggare på och urban utveckling. Intervju med projektledare för projekt om hälsoundersökningar för asylsökande i samarbete med och Kommuner och Landsting (SKL). BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 3 Enkätfrågor med svarsfrekvenser Enkäten besvarades av 418 medarbetare inom verksamhetsområde Mottagning. Vänligen ange den mottagningsenhet du arbetar vid i listan: Nuvarande befattning (roll): Annan, vilken? Vilket team hör du huvudsakligen till? Annat, vilket? Har du specifikt arbetat med något/några av följande moment/insatser (t.ex. i rollen som samordnare eller i ett OS-team eller motsvarande)? Annat, vad? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Hur har du sammanlagt arbetat på (inte bara inom VO Mottagning, inkl. på )? Mer än 15 år Anser du att verksamhetsområde Mottagning (bortsett från återvändande och förvar) är en prioriterad del av verksamhet? På vilket sätt har införandet av och väntan 2 påverkat