urf · GZA5URF1 · 2012-01-01 00:00:00 — Och ska jag nu vara riktigt elak så är det ordföranden som sätter , den manliga . Men det är väldigt svårt att komma åt. Det är nog fortfarande den manliga som styr (RGK). och att förena riksdagsuppdraget med ansvar för hem och familj är problematiskt Även i denna intervjuomgång kom några respondenter företrädesvis kvinnor in på resonemang om tidsbrist och de svårigheter som många småbarnsföräldrar kan uppleva att kombinera yrkeslivet eller heltidsuppdraget som politiker med ansvaret för hem och familj, det s.k. livspusslet. Inte sällan reflekterade de över könsaspekten på denna fråga. Alltså, det är ju enormt tidskrävande. Det finns många som prioriterar andra saker i livet och många som säger: Nej, jag väljer att göra det här i stället. Flera av avhoppen görs ju av ledamöter som tycker att politiken tar för mycket tid och energi. Många vill prioritera familjen och göra andra saker också. Och ofta är det kvinnor som hoppar av. Över huvud taget är det svårt att hinna med. De som hinner är de som inte är i familjebildande ålder eller de som har utflugna barn. Eller unga vuxna eller vuxna singlar (AK). Jag antar att de flesta tänker igenom beslutet att kandidera till ordentligt. Om man är i ett förhållande, där kvinnan kandiderar och mannen säger att han inte kan ta hand om barnen, då hamnar den kvinnan inte här. De som hamnar här har hyfsat jämställda förhållanden. Annars får man det inte att fungera (AK). Vi utifrån landet får ju väldigt många frågor om hur det är att pendla till och vara borta från familjen i veckorna. Det är vi kvinnor som får dessa frågor. Jag tror inte att män får frågor om detta i samma utsträckning. Mycket av är uppbyggt kring ett Stockholmsperspektiv. Trots att det är riksdag så är det lättare för personer i att 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? De kan fortsätta att leva som vanligt, och under hela veckan göra det som vi måste klämma ihop . Men så är det, sådana är villkoren (RGK). En manlig ledamot ställde den retoriska frågan om det inte skulle vara svårare för kvinnor som är småbarnsföräldrar än för män, särskilt om familjen finns på avlägsen ort. Det sliter nog mer på mamman att ha småbarn, men kanske kan man lösa det på bästa sätt (AM). särskilt som kraven i är höga och politik tar tid Någon kopplade diskussionen om bristen på tid och ansvaret för hem och familj till de höga krav som ställs i riksdagsarbetet: Det är otroligt höga krav på , som andra sätter upp och som man sätter upp själv, som partiledningen sätter upp och som distriktsledningen sätter upp. Det finns också ett duktig-flicka-syndrom hos många kvinnor. Men det kan finnas hos män också. Man arbetar hårt, men blir aldrig klar, och det man gör blir aldrig tillräckligt bra. Vad man än gör blir man aldrig färdig. Det är villkoren. Men det är ju inget som som institution kan ändra på (AK). Anciennitetsprincipen kan bli ett hinder Bland andra faktorer som kom upp spontant fanns anciennitetsprincipen, dvs. den princip som ger ledamöter med fler år i särskilda fördelar i vissa sammanhang. En ledamot som såg principen som problematisk uttryckte det så här. Den här anciennitetsprincipen! Varför finns den egentligen, och varifrån kommer den? Bara det gör ju att man på något vis säger att man har en måttstock. Vi har en måttstock som på något sätt styr, men vi vet inte varför den finns, eller vad det egentligen är för måttstock. Att ha varit här länge, är det ens bra (AK)? Betydelsen av anciennitet framträdde dock inte alls lika starkt som i intervjuerna 2005. Det var tvärtom några ledamöter som tog avstånd från tanken att detta skulle ha någon betydelse som maktfaktor. Jag känner inte igen det resonemanget, men visst finns det ett samband statistiskt sett. Men jag tror att man kan observera andra faktorer som väger betydligt tyngre (AM). liksom att sakna kontaktnäten Betydelsen av att ha en bakgrund i ungdomsförbundet och det kontaktnät detta engagemang kan leda till poängterades av några: Är man inte uppvuxen i ungdomsförbundet har man inte sina kanaler, utan man får bygga upp sitt eget kontaktnät (AK). och alltför individualistisk bör man inte vara Andra framhöll de svårigheter som kan finnas om man som ledamot är alltför individualistisk och driver sina egna hjärtefrågor. Partiet vill ha väldigt självständiga och tydligt profilerade kandidater på listorna, men när de väl kommit in vill partiet ha lydiga och följsamma riksdagsledamöter (). 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? Om du har en stor kunskap och driver vissa frågor, baserat på tidigare erfarenhet utanför politiken, ses det inte med blida ögon (AM). Individuella hinder eller strukturella, eller inga hinder alls? Andra ville ogärna tala om strukturella hinder utan i stället förlägga de problem och hinder som kan finnas till en individuell nivå: Det finns inga strukturella problem i som sådan. Jag tycker att det är bra på det stora hela (AM). Några tog direkt avstånd från tanken att det skulle finnas strukturer i det omgivande samhället som påverkar förhållandena i . Strukturer i det omgivande samhället det instämmer jag inte alls i. Jag tycker tvärtom. När man kommer till så upplever man att det inte finns här (AM). Jag blir lite trött på strukturer. Vad är det (AK)? Jag tycker i stället att vi skulle försöka få vissa strukturer i att slå igenom i samhället. Det är ändå väldigt bra här (RGK). En ledamot gjorde en jämförelse: Ja, det är klart att det finns strukturer som slår igenom, men jag tror att de slår igenom mindre här än vad de gör på andra arbetsplatser (AK). Flera ansåg dock att samhällets strukturer slår igenom Flera ansåg dock att strukturer och könsrollsmönster i det omgivande samhället slår igenom. En manlig ledamot uttryckte det så här: Flickor fostras att vara lyssnande och använda ett kollektivt beslutsfattande. Jag har noterat att det i konkreta valsituationer är vanligare att män räcker upp handen och anmäler sig t.ex. när det gäller att representera vid något evenemang utomlands. Män bevakar också sina positioner och sitter kvar. Jag tror att männen lägger större vikt vid sina roller, sina positioner och sin ställning, medan kvinnorna lägger större vikt vid själva politiken (RGM). En kvinnlig ledamot reflekterade: Vi kommer fortfarande från kommuner och fackföreningar. Där finns den manliga strukturen som styr, men det mjukas upp mer och mer. Kvinnorna i kommer från den offentliga sektorn, medan männen kommer från industrin och den privata sektorn. Dessa förhållanden följer med in i utskotten. Det är egentligen inte så konstigt (RGK). En ledamot pekade på den risk som kan vara förenad med att beskriva problemen som strukturella. Att strukturer slår igenom i det är ju riktigt. Det är en huvudförklaring. Det som ibland är lite oroväckande med den förklaringen är att man väldigt lätt kan hamna i en situation där man säger men då kan vi ju inget göra. Jag menar att samhället ser ut så här och att det är en väldigt vanlig försvarsmekanism (RGM). 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? och ett exempel är att män ses som ledare Som ett exempel på omgivande strukturer nämndes benägenheten att se på män som ledare. Strukturer, som att man lättare tänker på män som ledare, slår igenom. När man tänker på en ledare är det egenskaper män representerar som framträder. Man måste verkligen tänka efter, så att man inte trillar in i de strukturerna. Män är mer uppburna, och det blir lättare att se deras ledaregenskaper. Men i är detta inte lika tydligt som i i övrigt (RGK). men ska inte lastas utan snarare partierna Några respondenter framhöll att inte kan lastas för ett traditionellt könsmönster eller strukturer i det omgivande samhället. Jag menar att det är partiernas ansvar, inte . Och när det gäller sammansättningen av ledamöterna, alltså andelen kvinnor och män, så är det ju nomineringsarbetet som styr det (AM). De formella strukturerna tillåts inte vara ojämlika här. Det är partiernas interna strukturer som möjliggör respektive hindrar kvinnor respektive män (AK). Rangordningen mellan utskotten träder fram starkt En återkommande reflektion var den förmenta rangordningen mellan utskotten och hur den slår igenom i olika avseenden. En majoritet av respondenterna uppehöll sig vid detta. Vi kan också jämföra med svaren ovan på frågan ifall könstillhörigheten har någon betydelse för att få makt och inflytande. Bortsett från uppfattningen om finansutskottet som tyngst varierade åsikterna i fråga om de olika utskottens status. Och så det här med rangordningen, vare sig det gäller den formella eller den informella, det är väl bara så att vissa utskott räknas som mer än andra (AM). Efter valet lär man sig var makten finns, det sitter i tapeterna. De bärande ekonomiska utskotten väger tyngst. Innan man kommer in i vet ingen vad är, men det har ändå status, trots att det inte är frågor som man far hem och diskuterar med väljarna (RGK). är tyngst, liksom . I övrigt är det lite mer diffust med rangordningen. Om kvinnorna vill uppnå toppositionerna, t.ex. som finansminister, måste de befinna sig i medieljuset, och för att göra det måste de ha bra positioner i i t.ex. finansutskottet (RGM). Ja, det är intressant med den formella och informella rangordningen mellan utskotten. Den visste jag inte ens om . Då fick jag veta att x- utskottet räknades som fint. Först var det y-utskottet, sedan z-utskottet och sedan x-utskottet (AK). En ledamot beskrev saken i termer av könsmaktsordning: Att vissa utskott är finare än andra är ett exempel på könsmaktsordningen. Det är de tunga, traditionellt manliga områdena som finansutskottet, arbetsmarknadsutskottet och ett par till. Även om det inte sitter män i toppen på alla de här utskotten, är det ofta så. Det kan finnas en kvinna som är ordförande i ett utskott, men sedan finns det en man eller flera män som har en starkare in- 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? formell roll där än i de sammanhang där det finns en manlig ordförande. Då etablerar han ett utrymme, som det är väldigt mycket lättare för honom att ta därför att han är man. Det är inte bara den formella makten som är viktig, man kan inte bara räkna huvuden, utan man måste räkna maktsfärer också (RGM). men somliga ville tona ned betydelsen De fanns dock även ledamöter som ville tona ned betydelsen av rangordningen mellan utskotten: Jag har ju pratat med folk, och det som ska vara riktigt fint att sitta i är utrikesutskottet. Men det finns andra som säger att det är vansinnigt ointressant att sitta där när man väl kommer dit. Jag tycker inte att det är den tunga posten (AM). Sedan har vi det här med utskotten. Det är en sådan där fråga som alltid seglar upp. Men det är ändå så att man som ledamot ofta trivs väldigt bra i de utskott man hamnar i. Jag har suttit i ett utskott som påstås vara ett av de tunga utskotten, men jag tror att var och en jobbar på utifrån sitt, på bästa sätt (RGK). Jag vet inte riktigt om jag kan säga något om den formella eller informella rangordningen mellan utskotten. Jag sitter med i x-utskottet och det är ett viktigt utskott. Men vilken betydelse rangordningen har nja (AK). Jag tycker egentligen inte att det finns någon formell rangordning mellan utskotten. Den informella är däremot väldigt stark (RGM). Hur fördelas egentligen utskottsplatserna? Det fördes också resonemang om hur utskottsplatserna faktiskt fördelas. Flera ledamöter ansåg att utskottsplaceringen är en kombination av partiernas preferenser och enskilda riksdagsledamöters önskemål om utskottsplacering. Somliga ansåg följaktligen att den ojämna fördelningen mellan kvinnor och män som kan finnas på vissa positioner kan förklaras av ledamöternas olika intressen. Där jag sitter i x-utskottet har det varit ganska många män. Och det kan ha med intresse att göra (AM). Frågan är i vad mån utskottsplaceringen reflekterar ledamöternas aktiva val. Det går i allmänhet till så att man får ange önskemål. Syftet är att enskilda önskemål ska kunna tillgodoses så långt som möjligt. Det är inte så att man säger här har vi en kvinna, hon får sitta i socialutskottet, och här har vi en man, han får sitta i finansutskottet. Jag vet inte om dessa enskilda val gett övervikt åt det ena eller andra hållet. Det kan däremot bli ett tryck på socialutskottet och utbildningsutskottet därför att många kommer från kommunpolitiken och tycker sig behärska de frågorna (AM). Någon framhöll att fördelningen av kvinnor och män på utskotten kan förklaras av partiernas inställning i frågan om vem som ska representera dem i respektive utskott. Det är ju partierna som nominerar till utskotten (). 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? Är det en fördel att välja otraditionellt? En ledamot pekade på den effekt som kan uppstå för män som söker sig till politikområden som traditionellt dominerats av kvinnor. Jag var en av få män som sökte sig till x-utskottet i första hand, vilket kan ha underlättat att jag genast blev ordinarie. På det sättet var jag lite som kvoterad, även om det faktiskt inte var så. Det var en kombination av tillfälligheter att jag som både ung och kille fick den ordinarie platsen. Det fanns nog kvinnor som tyckte att de borde ha fått platsen eftersom de hade suttit i . Principen i mitt parti att nominera varannan man och varannan kvinna även i utskotten kan bli en fördel. Det är klart att det medför att somliga, även kvinnor, kan känna sig trampade på tårna, man kan känna av det (RGM). Män samverkar i det tysta medan kvinnor är dåliga på att stödja varandra Även tyst samverkan mellan män nämndes som ett hinder för makt och inflytande. Det sågs av somliga som motsatsen till bristande aktivt stöd kvinnor emellan. Jag tror att vi kvinnor är dåliga på att stödja varandra. Män är mycket bättre på att lyfta fram varandra och lyfta upp sina egna än vad vi kvinnor är (RGK). Här fördes också de manliga fotbollslagen i på tal. utan i stället bär upp männen Som ett hinder för kvinnor nämndes också bilden att män är mer uppburna än kvinnor i allmänhet. Vi kvinnor bär upp våra män, så att de får rätt plats. För att kvinnor ska få den makt de strävar efter samlas de runt de män som har makten. Kvinnorna lyfter upp dem till maktpositioner i tanke att de själva ska få lite utdelning . Man vill vara och visa sig nära makten. Det är bara att se vilka som sitter med vilka i cafeterian eller matsalen. Den bilden har inte ändrats. Det gäller särskilt cafeterian med dess små bord. Där ser man grupperingarna tydligt (RGK). Men några tycker tvärtom att kvinnorna dominerar I intervjuerna framkom även den motsatta bilden, att det i själva verket numera är kvinnorna som dominerar. Jag anser att påståendet om att män i allmänhet är mer uppburna i samhället än kvinnor, är så galet det kan vara (AM). Tyst samverkan mellan män? Jag tror att det är tvärtom, alltså att vi män är väldigt, väldigt dåliga på att samverka. Det är kvinnor otroligt mycket bättre på. Jag ser bara på vår partistruktur. Det finns x-kvinnor, men inte några x-män (AM). Kvinnoförbunden har alla rättigheter, medan vi är organiserade i kretsar, som en förening. Och föreningen består av kvinnor och män, men kvinnorna vill ändå vara med i båda organisationerna. Kvinnor ska ha dubbla roller och får mer makt på grund av det. Så det tycker jag är helt tokigt (AM). 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? och är minst lika bra på härskartekniker Bilden att män behärskar i högre grad härskarteknikerna motsades även i denna intervjuomgång. I frågan ligger ett påstående. intervjuer var en vanlig åsikt att härskartekniker även används av kvinnor. Denna uppfattning återkom även nu liksom åsikten att kvinnor behärskar konsten i minst lika hög grad som män. Det är väl snarare kvinnorna som är bättre på det (AM). Att män behärskar härskartekniker i högre grad än kvinnor stämmer inte alls. Det är ju väldigt många kvinnor som använder sig av dessa tekniker (AK). Andra lade tonvikten på att försöka hitta nyanser Jag skulle inte hävda att män är mer uppburna än kvinnor i allmänhet, men däremot finns det en allmän förväntan om hur män är och hur kvinnor är och vilka kompetenser de har. Det finns föreställningar om hur man ska vara och det kan nog påverka (AK). Jag tror inte att det finns några formella hinder. Jag kommer från ett parti där vi har varannan damernas. Vi är precis lika många män som kvinnor. Men det är de här informella strukturerna, och de är ju jättesvåra att komma åt (RGK). Tyst samverkan mellan män? Det är ganska festligt, för hos oss fanns något som kallades Helgeandspojkarna som bl.a. träffades för att spela fotboll. Men bildade de kvinnliga riksdagsledamöterna i partiet ett nätverk som hette Helgas, vilket gjorde att de fick vara med i fotbollslaget till slut. Detta har resulterat i att det enda pojkarna gör är att spela den där matchen, medan vi kvinnor träffas med jämna mellanrum. Detta upprör männen väldigt mycket. De är väldigt intresserade av vad vi pratat om på dessa träffar. De störs lite av att vi träffas (RGK). Kvinnor ber ofta om hjälp, medan män vill komma överens om saker. Det innebär på något sätt tysta överenskommelser, för när man sedan kommer till de beslutande sammanhangen, så finns det där samtalet med i bakgrunden (RGM). Vi kunde snabbt konstatera att flera av de egenskaper och färdigheter som identifierades som viktiga för att få makt och inflytande i intervjustudie även lyftes fram i denna studie. I likhet med vad som sades i intervjustudien betonades faktorer såsom kunnighet och kompetens, kommunikationsförmåga och social kompetens. Olika former av nätverk och grupperingar framhölls möjligen något mer studie. Betydelsen av den formella positionen, som t.ex. utskottsordförande, och långvarigt politiskt engagemang och erfarenhet framhölls, men även kravet på anpassning och partilojalitet ansågs viktiga på samma sätt som i den förra studien. Även om flertalet ansåg att kön har betydelse när det gäller tillgång till makt och inflytande var det relativt sett färre som hänvisade till könsskillnader än i den förra studien och något fler som hänvisade till generationsskillnader. 2011/12:URF1 6 VAD GER MAKT OCH INFLYTANDE I OCH VAD KAN BLI HINDER? En iakttagelse är att anciennitetsprincipen inte är lika framträdande som . I de intervjuer som genomfördes framfördes ofta inte utan kritik att det inte är kön utan anciennitet som bestämmer vem som får de viktiga uppdragen i . Uppfattningen var att det är först i som en ledamot blir ordförande eller vice ordförande i ett utskott. En annan bild var att nyvalda ledamöter i stora partier måste vänta minst en valperiod innan de anförtros viktigare uppgifter. Inte heller den bilden återkom tydligt i denna intervjuomgång. Vi noterar i sammanhanget att det i praktiken har skett en förändring såtillvida att den genomsnittliga väntetiden innan en ledamot får en presidiepost har kortats, från sett till hela perioden 19712010 till det sistnämnda året. Om- sättningen av presidieledamöter i samband med val som lett till regeringsskifte har ökat avsevärt. Efter valet satt enbart av presidieledamöterna kvar på sina platser, jämfört med nära hälften efter valet . Det är också värt att notera att mer än hälften av de intervjuade i denna studie befann sig i sin första valperiod, vilket i och för sig kan förklara att referenser till tidigare förhållanden förekommer sparsamt. Vi anser oss kunna konstatera att de mer kritiska rösterna företrädesvis kommer från ledamöter som har bakom sig i . Vi finner det intressant att reflektera över några av de synpunkter som kommit fram i frågan om vilka hinder det finns för att få makt och inflytande i . En första iakttagelse är att få respondenter över huvud taget talade i termer av strukturer. Begrepp som könsmaktsordning, feminism osv. förekom sällan, om alls. Inte heller respondenter som tillhörde det rödgröna blocket talade med något undantag i sådana termer. Detta innebär en skillnad i förhållande till intervjustudie, där flera ledamöter spontant beskrev företeelser och problem i termer av maktstrukturer. Inte bara konkreta saker som t.ex. persongrupperingar hänfördes till och sågs som uttryck för en rådande maktstruktur utan även abstraktioner som attityder och förhållningssätt. En annan reflektion är att flera av respondenterna i denna studie hade svårt att ge konkreta exempel på vad som skulle kunna vara ett hinder. Problematiken med att förena arbetet som riksdagsledamot med ansvaret för hem och familj var emellertid ett hinder som de allra flesta gav uttryck för, om än inte alls i lika starka ordalag som studie. En annan iakttagelse är att få hade historiska referenser. I den förra intervjustudien var det vanligt med beskrivningar av som en institution skapad av män för män, vilket fortfarande skulle prägla verksamheten. Enligt några ledamöter kom detta till uttryck även rent fysiskt. Man exemplifierade med möblemanget, utrustningen i bostadsrummen m.m. I denna studie var det betydligt färre som hänvisade till äldre förhållanden och händelser. Vi återkommer till dessa frågor i våra avslutande kommentarer (kapitel 8). 7 Förekommer kränkande särbehandling i ? Det finns ingen entydig innebörd av begreppet kränkande särbehandling. Enligt föreskrifter mot kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS 1993:17) avses återkommande klandervärda eller negativt präglade handlingar som riktas mot enskilda arbetstagare på ett kränkande sätt och kan leda till att dessa ställs utanför arbetsplatsens gemenskap. Diskrimineringslagen (SFS 2008:567) talar om trakasserier, vilket definieras som ett uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med någon av de sju diskrimineringsgrunder som omfattas av lagen, däribland kön. Be- greppet sexuella trakasserier har enligt diskrimineringslagen en specifik innebörd, nämligen ett uppträdande av sexuell natur som kränker någons värdighet. I intervjuguiden fanns flera frågor på detta område. Vi använde oss inte av begreppet i någon mer specifik betydelse utan lät respondenten själv definiera innebörden. Frågorna handlade bl.a. om respondenten kände till någon riksdagsledamot som blivit utsatt för kränkande särbehandling på grund av kön eller om han/hon själv blivit föremål för detta. Frågor ställdes även om respondenten kände till någon riksdagsledamot som blivit utsatt för kränkande behandling med koppling till någon av de övriga diskrimineringsgrunderna såsom ålder, etnisk bakgrund, funktionshinder eller sexuell läggning och om han/hon själv blivit utsatt för det. Avslutningsvis ställdes frågan om respondenten blivit anklagad för något av det som nämnts. De två första frågorna i frågebatteriet ställdes även i den förra intervjustudien, liksom frågan om respondenten själv blivit anklagad för att ha kränkt någon. I denna studie valde vi alltså att komplettera den förra studien med frågor om kränkande behandling på annan grund än kön, såsom etnisk bakgrund, ålder, funktionshinder och sexuell orientering. Eftersom frågor inom detta område är av känslig natur valde vi att placera dem i mitten eller mot slutet av intervjun. Flera av respondenterna kom emellertid in på detta område redan innan vi som intervjuare tog upp saken med dem. I den förra intervjustudien kunde nästan alla respondenter ge exempel på kränkande behandling. En bakgrund till att frågan ställdes den gången var att en enkät i en stor dagstidning hade gett vid handen att av de kvinnliga ledamöter som då tillfrågats uppgett att de varit utsatta för sämre behandling i just därför att de var kvinnor. Enkäten väckte stor uppmärksamhet och kommenterades i medierna av ledande personer i . På många håll tolkades den nog som att det fanns stora problem i . Respondenterna i intervjustudien vittnade t.ex. om att kvinnliga ledare och personer som driver jämställdhetsfrågor motarbetas och att personer 2011/12:URF1 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? blir nonchalerade eller inte tagna på allvar.