rir · H0B520 · 2012-12-06 00:00:00 — krav på att vårdbehovet ska bedömas av en sjuksköterska. Överkopplingen kan också ske externt till en annan aktör än SOS Alarm. En sådan extern överkoppling sker i de fall i fråga har upphandlat en annan aktör än SOS Alarm för alarmering och dirigering av ambulanser. I samband med överkopplingen, såväl externt som internt, finns det också olika moment som tar tid. Det kan handla om att det tar tid innan den som samtalet kopplas till svarar, överföring av information med mera. Detta beskrivs närmare under avsnitt 3.1.2 där faktorer som påverkar tiderna i larmkedjan beskrivs. 3.Framkörningstiden: tiden det tar från det att en ambulans är utlarmad till det att ambulansen är framme på plats. Här ingår tiden från det att uppdraget kvitterats av ambulanspersonalen, den tid det tar innan ambulansen faktiskt åker och slutligen den tid det tar för ambulansen att komma fram till hämtplatsen. 4.Responstiden: den sammanlagda tiden från det att samtalet till 112-numret besvaras av SOS Alarm till dess att ambulansen är framme på plats. Det vill säga detta är en sammanslagning av larmbehandlingstiden och framkörningstiden. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Att det tar att få en ambulans än kan bero på att tiderna har ökat i en eller flera av dessa delar. Det beskrivs i det följande avsnittet. Statistiken för tiderna i de olika delarna i larmkedjan kommer uteslutande från SOS Alarm. Det innebär att statistiken avseende larmbehandlingstider och framkörningstider endast rör ärenden där SOS Alarm har hanterat dessa moment. 3.1.1Utvecklingen av tiderna i larmkedjan för ambulans Svarstiderna för 112-numret har ökat och varierar i landet Från det att en signal har gått fram till SOS Alarm på 112-numret till det att en SOS-operatör svarar ska det i genomsnitt inte ta än . Denna svarstid har staten och SOS Alarm avtalat om och det är också denna svarstid som MSB följer upp i sin tillsyn. Medelsvarstiden har ökat från 6,8 till 8,4 sekunder.50 har också undersökt svarstiderna för april månad under respektive år för att kunna få med 2012. Det visar att tiderna har sjunkit något igen under perioden 20112012.51 Svarstiderna skiljer sig även åt mellan SOS-centralerna och därmed mellan olika delar av landet. 2009 hade SOS-centralen i den lägsta genomsnittliga svarstiden , medan hade den högsta genomsnittliga svarstiden . 2011 återfanns den lägsta svarstiden fortfarande i , nu , och den högsta i på . Faktorer som kan påverka skillnader i svarstider mellan centralerna är antalet samtal som kommer in till en central, bemanning, omorganiseringar och stor personalomsättning. Att svarstiderna var längre för att sedan kortas under första tertialet 2012 beror enligt SOS Alarm bland annat på att vissa larmcentraler hade stor personalomsättning . En förändring som genomförts är att inkommande 112-samtal automatiskt fördelas mellan centralerna. Den central som först hinner svara tar samtalet istället för den central som ligger i det område som nödsamtalet kommer ifrån. SOS Alarms förhoppning är att svarstiderna mellan olika delar av landet kommer att jämnas ut i och med detta. 50Statistik från SOS Alarm 2012 och gäller medel på helår för alla samtal (exklusive samtal från simkortslösa telefoner). Alla extremvärden som är tekniskt omöjliga är borttagna ur statistiken. Det innebär att alla svarstider är borttagna. 51Medelsvarstiden för var medan den för var . STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Larmbehandlingstiden hos SOS Alarm har ökat och varierar i landet Tiden från det att ett larmsamtal besvaras av SOS Alarm till det att en ambulans tilldelas uppdraget, det vill säga larmbehandlingstiden för vårdärenden, har generellt sett ökat något mellan 2009 och 201252, oavsett prioriteringsgrad. I bilden nedan presenteras utvecklingen för samtliga prioriteringsgrader, mätt och sekunder. Bild 5: Utveckling av larmbehandlingstider för ambulans, mediantider mätt och sekunder53 Källa: SOS Alarm. Att det endast skiljer i larmbehandlingen för prio 1-larm mellan kan tyckas lite mätt . Dessa larm är emellertid de mest akuta och därför är varje ökning av larmbehandlingstiden viktig att bevaka. Den genomsnittliga larmbehandlingstiden för prio 2-larm, som också innebär akuta symptom, har ökat med en dryg minut. Att larmbehandlingstiderna har ökat för prio 3-larmen är inte lika allvarligt, även om det kan tyda på ett ökat tryck på ambulansverksamheten.54 Vid en jämförelse av hur larmbehandlingen tar vid SOS Alarms olika larmcentraler framkommer att skillnaderna i landet är relativt stora.55 Vid prio 1-larm har larmbehandlingstiden legat på de larmcentraler som har de kortaste larmbehandlingstider. På de larmcentraler som har de längsta larmbehandlingstiderna har larmbehandlingen av prio 1-larm tagit mellan tre och tre och en halv Vid prio 2-larm ligger centralerna med bäst genomsnittlig larmbehandlingstid på mellan tre och en halv och . Centraler med sämst genomsnittliga tider för 52Statistik för april månad respektive år har jämförts för att få med utvecklingen . 53Här presenteras mediantider istället för medeltider, då det inte är möjligt att enkelt ta bort extremvärden som beror på något fel i registreringssystemet snarare än faktiska långa larmbehandlingstider. Mediantiderna bedöms därmed ge en mer rättvisande bild, även om det kan innebära att vissa faktiska långa larmbehandlingstider inte syns. larmbehandlingen ligger på runt för prio 1, mellan 9 och för prio 2 och runt för prio 3, det vill säga att tiderna för medelvärdet är nästan dubbelt så långa som tiderna för medianen. 54Prio 3 innebär övriga uppdrag med vård- eller övervakningsbehov där rimlig väntetid inte bedöms påverka en patients tillstånd. 55Tiderna som jämförs är mediantider per helår för respektive SOS-central. Statistik från SOS Alarm. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN behandling av prio 2-larm ligger på närmare . Rangordningen mellan de olika centralerna är relativt . De tre storstadscentralerna, , och , har haft längst larmbehandlingstider , oavsett om det gäller prio 1- eller prio 2-larm.56 De beskrivna skillnaderna innebär med andra ord att det i vissa delar av landet tar dubbelt så att behandla ett prio 1-larm än i andra delar av landet, och att de regionala skillnaderna är ännu lite större vid behandling av prio 2-larm. Granskningen har inte varit inriktad på att identifiera regionala faktorer som kan ha lett till skilda resultat. Men faktorer som kan påverka möjligheten att snabbt larma ut en ambulans är exempelvis eventuella överkopplingar, tillgängliga resurser och väntetider internt inom centralen samt tillgången till lediga ambulansresurser i området. Det senare är något som varken staten eller SOS Alarm kan påverka, eftersom det är landstingens ansvarsområde. Jämförbarheten i framkörningstid inte tillfredsställande Framkörningstiden är tiden från det att en ambulans fått uppdraget från en ambulansdirigent till att ambulanspersonalen med en knapptryckning uppger att de är framme. Medianvärdet för framkörningstiden har enligt SOS Alarms statistik legat relativt men ökat något oavsett prioritet. För prio 1-larm tog det i genomsnitt, sammanräknat för hela landet, och för ambulansen att komma fram efter det att den fått larmet. 2012 tog det och . Framkörningstiden vid prio 2-larm har ökat och och . För prio 3-larm har framkörningstiden legat på i genomsnitt runt och ökat mellan 2009 och 2012.57 Även här finns det regionala skillnader i hur det tar för ambulansen att komma fram till hjälpsökande. har inte analyserat dessa skillnader, dels för att ansvaret för detta ligger på landstingen, dels för att statistiken för framkörningstider är förknippad med viss osäkerhet. Statistiken för framkörningstider mäter inte alltid samma sak. Knappen för att registrera sig framme med ambulansen används på olika sätt och ibland används den inte alls. Därmed mäter statistiken för framkörningstiden olika saker både vid olika tillfällen och i olika landsting. Det är enligt företrädare 56Det går dock i övrigt inte att se någon trend vad gäller glesbyggd eller tätort. En del centraler i mellersta och norra har också längre larmbehandlingstider än mer tätbefolkade områden i södra delar av landet, och vise versa. 57Statistik från SOS Alarm, gäller mediantider på per april åren 20092012. Medelvärdena för april ligger på runt för prio 1, runt för prio 2 samt runt för prio 3. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN för SOS Alarm58 ovanligt att framme mäter framme vid patient. Snarare mäter det framme vid adressen, trots att den tekniska möjligheten att mäta vid patient numera finns i och med införandet av . Tidskillnaden mellan att vara framme vid adressen och framme vid patienten kan skilja på flera minuter.59 menar att tillförlitlig statistik är nödvändig för uppföljning och styrning av ambulansverksamheten. Den situation som beskrivits är inte tillfredsställande eftersom den baseras på olika rutiner. Detta är dock det mått som går att få fram för närvarande.60 Flera landsting har framhållit att de ser ett behov av nationella riktlinjer för tillgänglighet. Det gäller både hur mätningen ska ske och hur som kan anses vara rimlig att vänta på ambulans.61 3.1.2Flera faktorer påverkar tiderna i larmkedjan Fler ärenden kan leda till längre väntetider Totalt antal anrop till 112-numret har legat relativt runt 3,5 miljoner , 20092011. Antalet felringningar har utgjort mellan , det vill säga färre än hälften av samtalen handlar om ett faktiskt hjälpbehov. Exempel på felringningar är så kallade tysta anrop där det inte är någon i luren, okynnessamtal och samtal där anroparen inte visste att den ringt 112. Till nödanrop räknas situationer som kräver insatser av till exempel ambulans, den kommunala räddningstjänsten, polisen, jourhavande präst och giftinformationscentralen. Statistik från SOS Alarm visar också att antalet anrop som rör ambulans har ökat markant. har antalet ambulansanrop ökat med cirka 180 000, från 532 000 till 713 000 anrop, det vill säga en ökning med omkring en tredjedel. Alla dessa anrop har inte alltid lett till att ambulans har utlarmats men det har inneburit att personella resurser har tagits i anspråk för att göra en bedömning, vilket i sin tur kan påverka svarstiderna för efterföljande samtal till 112. 58Uppgift från SOS Alarms statistikenhet . 59Den tidigare mätanordningen mobitexen satt i bilen, medan det med är möjligt att registrera framme när ambulanspersonalen faktiskt har kommit fram till patienten. Endast några få landsting har börjat mäta den faktiska tiden då personalen är framme vid patienten, från SOS Alarms statistikenhet . 60NYSAM, ett nätverk för nyckeltalssamarbete inom hälso- och sjukvård mellan landsting och regioner, har tagit fram en tidsaxel med nya benämningar av mätpunkter i larmkedjan för ambulans, som har börjat användas av en del landsting. Anledningen är just att skapa bättre förutsättningar för jämförelser, uppföljningar och mätningar. 61Detta har framkommit både i enkäten och i intervjuer med landstingen. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Det finns flera tänkbara förklaringar till ökningen av antalet anrop som rör ambulans.62 En förklaring är att antalet äldre har ökat i , vilket leder till ett ökat behov av ambulanssjukvård, något som också bekräftats av våra fokusgrupper. En annan tänkbar förklaring till att antalet handlagda ambulansärenden har ökat är, enligt fokusgrupperna, att medborgarnas krav på ambulanssjukvården har ökat. Det har till exempel framkommit i granskningen att det tycks finnas en uppfattning bland hjälpsökanden att om man ringer 112 får man snabbare vård när man kommer till akuten, vilket inte är fallet. I fokusgrupperna har larmoperatörer framfört att de upplever att antalet onödiga samtal som inkommer till SOS Alarm har ökat. Exempel på ett onödigt samtal kan handla om en person som skurit sig i fingret och ringer 112 trots att personen själv skulle kunna ordna med transporten till sjukhus. Antalet faktiska ambulanskörningar63 har också ökat . Av bilden nedan framgår att framför allt antal ambulanshändelser med prio 1 och prio 2 har ökat . Bild 6: Utveckling av antalet ambulanshändelser64 Källa: SOS Alarm. Ökningen av antalet ambulanshändelser beror antagligen på ett ökat behov av ambulanssjukvård i samhället, men kan också vara ett tecken på att ambulanser inte bara används till det de är avsedda för. I föreskrifter för ambulanssjukvård65 beskrivs ambulansuppdrag i form av tre prioriteringsgrader, där samtliga prioritetsnivåer innefattar transport där behov av vård finns under transporten. Även i de fokusgruppdiskussioner med larmoperatörer som har hållit har det getts uttryck för att ambulansen är till för personer som har behov av vård under transport. Om det inte finns något behov av vård under transporten men en ambulans skickas ändå, skulle det därmed kunna innebära att det är en så kallad onödig 62Här ingår alla anrop som har med vård att göra, även sådana där bedömningen gjorts att ambulans inte behövts och därför aldrig larmats ut. 63Avser antal händelser knutna till en ambulansresurs, det vill säga att en ambulans har larmats ut. 64En ambulanshändelse kan ha flera ambulansresurser knutna till sig. Ett exempel är en trafikolycka med flera skadade. 65Socialstyrelsens föreskrifter (2009:10) om ambulanssjukvård m.m. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN körning.66 Det kan enligt fokusgrupperna bland annat handla om beställningar som görs från vårdinrättningar där ambulans väljs för att den ofta går fortare att få än sjuktransport, färdtjänst eller taxi. Larmoperatörerna beskriver också att de mer sällan säger nej till hjälpsökanden som efterfrågar ambulans och att det i och med flera incidenter som rapporterats i medier skapats en kultur där alla vill ha ryggen fri. konstaterar att både så kallade onödiga samtal och onödiga körningar i förlängningen kan innebära att de som verkligen är i behov av vård under transporten konkurrerar om ambulanserna med hjälpsökande som egentligen inte är i behov av ambulans. Överkopplingar inom SOS Alarm kan påverka tiderna i larmkedjan har hela larmbehandlingen för ambulans skötts av SOS-operatörer. har det skett en förändring på det området. Det är nu snarare undantag än regel att en och samma larmoperatör tar emot 112-samtalet och sedan också genomför bedömning, prioritering och alarmering. har landsting börjat ställa krav på att personer som gör prioriteringar i vårdärendena hos SOS Alarm ska ha sjuksköterskekompetens. Kravet på att en sjuksköterska sköter larmbehandlingen i vårdärenden innebär att SOS-operatören kopplar över samtal som bedöms vara vårdärenden till Sjuksköterskan kan antingen sitta på samma larmcentral som SOS-operatören eller på någon annan av SOS Alarms larmcentraler. Sjuksköterskan kopplas in på medlyssning och ser ärendet på sin skärm och får därmed direkt tillgång till den information som SOS-operatören har. När det finns lediga sköterskor att koppla samtalet till går denna överkoppling således väldigt smidigt. Statistik från SOS Alarm visar att det är något längre larmbehandlingstider på de SOS-centraler som har krav på sig från landstingen att samtliga vårdärenden ska bedömas av en sjuksköterska än på centraler där det inte finns krav på sjuksköterska.67 Endast utifrån denna statistik är det dock inte möjligt att säga 66Det finns ingen statistik på antalet onödiga körningar eftersom dessa registreras som ambulansärenden. Det är i intervjuer som detta problem har framkommit. 67SOS-centralerna i och hanterar vårdärenden från landsting/region som har detta krav. I har larmbehandlingstiderna legat på mellan sju och 20092011 (mediantider), i . SOS-centralerna i och är de enda SOS-centraler som har landstingsavtal där det inte krävs sjuksköterska för bedömning av vårdärenden. Däremot krävs tillgänglighet till högre medicinsk kompetens (HMK) och/eller sjuksköterska som operatören kan vända sig till i tveksamma fall. På dessa centraler har larmbehandlingstiden legat på runt 20092011 (även här mediantider). Centralerna i och har krav på att en viss del av sjukvårdsärendena ska bedömas av sjuksköterska samt att det ska finnas sjuksköterska tillgänglig. I har mediantiden för larmbehandlingen ökat med en dryg minut från det att kravet infördes. I å andra sidan märks ingen skillnad i larmbehandlingstid. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN om skillnaden främst beror på kravet på sjuksköterska eller om det är andra faktorer som påverkar larmbehandlingstiden. I fokusgruppsamtal har dock larmoperatörer lyft fram att ett problem i samband med överkoppling kan vara att larmoperatören måste vänta in en ledig sjuksköterska, vilket innebär att larmbehandlingstiden fördröjs.68 Förutom att överkopplingen till en sjuksköterska riskerar att leda till en längre larmbehandlingstid, kan SOS Alarms svarstider påverkas av att SOS-operatören sitter upptagen med att vänta på svar från en sjuksköterska och därmed förhindras att ta nya inkommande 112-samtal. Ett sådant samband har MSB lyft när det gäller överflyttning av samtal till andra räddningsorganisationer. Enligt MSB har långa väntetider vid överflyttning av nödsamtal till polisen exempelvis resulterat i att SOS Alarms egna svarstider har förlängts.69 Landstingens argument för att kräva sjuksköterskekompetens hos den som bedömer prioriteringen på larmcentralen är att de vill höja kvaliteten i prioriteringen av ambulansärenden. Det finns dock ingen uppföljning som visar om prioriteringarna ökat i kvalitet med sjuksköterskekompetens. Här är även forskarna oeniga och det finns inte tillräcklig kunskap kring vilken lösning som är den bästa. Intern överkoppling kan emellertid leda till en fördröjd hantering och därmed kan det utgöra en patientsäkerhetsrisk. Överkoppling av samtal till annan aktör tar tid finns, förutom SOS Alarm, ytterligare en annan aktör på marknaden för alarmering och dirigering av ambulanserna, Medhelp. Det innebär att SOS Alarm i dessa landsting vidarekopplar alla sjukvårdsärenden till Sjukvårdens larmcentral som drivs av Medhelp. Det sker genom att en operatör på SOS- centralen ringer upp Sjukvårdens larmcentral om SOS-operatören bedömer att det är ett sjukvårdsärende. Därefter måste SOS-operatören läsa upp det telefonnummer från vilket den hjälpsökande ringer för den larmoperatör som svarar hos larmcentral, som sedan manuellt bekräftar numret genom att läsa upp det igen. När telefonnumret är rätt uppfattat av Sjukvårdens larmcentral lägger SOS-operatören på och ärendet är därmed överlämnat till Sjukvårdens larmcentral. 68Fokusgrupp med larmoperatörer vid SOS Alarm . I krävs inte sjuksköterska för att göra bedömning av vårdärenden. Det finns således inga sjuksköterskor anställda i . I de fall då operatörer i kopplar över ett ärende till en sjuksköterska beror det oftast på att en operatör har svarat åt ett annat landsting som kräver sjuksköterska. I vissa fall kan det också bero på att det är ett specialfall där operatören vill vända sig till en sjuksköterska för att få hjälp i bedömningen (detta händer dock väldigt sällan enligt intervjuade operatörer). 69MSB:s PM Frågor och svar till , , Dnr. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Denna överlämning av samtal till Sjukvårdens larmcentral är en faktor som kan påverka tiderna i larmkedjan. Eventuella fördröjningar i samband med detta finns dock inte med i den statistik kring tiderna i larmkedjan som presenterats i början av kapitlet. Detta då SOS Alarms statistik inte innefattar överkoppling till, samt larmbehandling och framkörningstid hos en annan aktör. Den överlämningen innebär enligt både företrädare för Medhelp och SOS Alarm att det alltid sker en initial fördröjning av larmbehandlingstiden för att läsa upp och bekräfta den hjälpsökandes telefonnummer. Anledningen till den överlämningen av telefonnummer är att det inte finns något tekniskt system som möjliggör en automatisk överflytt av så kallade A-nummer70 och positionering av den hjälpsökande från SOS Alarm till Sjukvårdens larmcentral. Innan insatsen kan påbörjas måste det därför vara tydligt att larmoperatören på Sjukvårdens larmcentral har rätt telefon- och adressuppgifter.71 Den information om situationen som SOS-operatören fått av den inringande överförs inte heller till Sjukvårdens larmcentral, utan intervjun börjar om hos larmcentral. Förutom själva tidsaspekten innebär överkopplingen att den hjälpsökande kan behöva upprepa sitt ärende en andra gång till en ny larmoperatör. Den fördröjning som sker i och med den överkopplingen från SOS Alarm till Sjukvårdens larmcentral riskerar också påverka SOS Alarms svarstider eftersom SOS-operatörerna inte kan ta emot nya 112-samtal innan den nödvändiga överföringen av information är genomförd.72 På samma sätt som väntetider i samband med överkoppling mellan olika funktioner inom SOS Alarm (exempelvis till sjuksköterska) och till andra räddningsorgan (så som polisen) kan påverka SOS Alarms egna svarstider, kan överkoppling till Sjukvårdens larmcentral få en sådan effekt. SOS Alarm anser att det vid ett flertal tillfällen har dröjt allt för länge innan Sjukvårdens larmcentral har svarat och att det både inneburit en risk för patientsäkerheten och påverkat SOS Alarms egna svarstider och arbete. SOS Alarm har, enligt det avtal73 som parterna tecknat fakturerat landstingen i Fyrklöversamverkan 70A-numret är den inringandes telefonnummer och uppgifterna avser abonnentuppgifterna för detta telefonnummer. 71Endast SOS Alarm får tillgång till denna information från teleoperatörerna, efter som det endast är SOS Alarm som kan definieras som en regional alarmeringscentral som avses i lagen (1981:1104) om verksamhet hos vissa regionala alarmeringscentraler (LRA). 72Detta har inte sett någon statistik om, men MSB har uppgett att svarstiderna vid överflyttning av nödsamtal till polisen ibland är mycket långa, vilket har fått till följd att SOS Alarms operatör binds upp i väntan på svar. Konsekvensen är enligt MSB att SOS Alarms egen svarstid förlängs (Frågor och svar till , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , dnr 2010-3341). Det borde betyda att allt som binder upp SOS Alarms operatörer riskerar att leda till längre svarstider. 73Avtalet är uppsagt från SOS Alarms sida . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN för de gånger då SOS Alarm menar att det dröjt för Sjukvårdens larmcentral att svara.74 Landstingen inom Fyrklövern har i allt väsentligt betalat fakturorna i enlighet med avtalet, men håller inte med om alla påstådda sena svarstider.75 3.2Fler ärenden anmäls till Statistik över antalet anmälningar till som rör larmkedjan för ambulanssjukvård visar på en ökning . Även ambulanspersonalen och larmoperatörerna har uppgett att de upplever att antalet anmälningar har ökat. En tänkbar förklaring som nämnts är att medborgarnas förväntningar på att få en snabb och professionell vårdinsats tycks öka och att förväntningarna på ambulanssjukvården har höjts. Det i sin tur skulle kunna betyda att fler därmed också blir missnöjda med ambulanssjukvården. som anmälningarna har ökat, har poängterat att det ändå kommer in relativt få anmälningar i relation till hur många vårdärenden som faktiskt sker inom menar därmed att det skulle kunna finnas ett visst mörkertal bland antalet incidenter som faktiskt leder till en anmälan. har gått igenom samtliga beslut (exklusive HSAN-ärenden76) som har fattat rörande ambulansverksamheten mellan år 2000 och 2011.77 Sammanlagt utgjorde det 309 beslut, varav 273 beslut antingen var lex Maria-anmälningar eller enskilda klagomål.78 innebär en anmälan från vårdgivaren och enskilt klagomål innebär en anmälan från privatpersoner. I de beslut som gått igenom ingår även ärenden som rör den sjukvård som getts på plats och under transport. Dessa delar ingår i beskrivningen av hur situationen ser ut, men granskar inte den sjukvård som ges. 74SOS Alarm mäter svarstiderna hos larmcentral manuellt, genom att i efterhand lyssna igenom samtalen och klocka tiderna. Det finns således ingen oberoende statistik över Sjukvårdens larmcentrals svarstider.