rir · H0B527 · 2012-12-21 00:00:00 — Rapporten överlämnades som en förvaltningsrapport till . The Office of the Auditor Generals investigation into target achievement in climate policy (Riksrevisjonens undersökning av klimatpolitikens måluppfyllelse). aspx (fullständig engelsk översättning) Syftet med granskningen var att bedöma måluppfyllelsen hos internationella klimatåtaganden och det arbete som utförs av de myndigheter som genomför klimatpolitiska beslut. Granskningen innefattade bland annat i vilken utsträckning de sektorsövergripande styrmedlen bidrar till måluppfyllelsen och i vilken utsträckning norska köp av utsläppskrediter från den projektbaserade mekanismen bidrar till måluppfyllelsen. De sektorsövergripande styrmedlen har byggt på principen om kostnadseffektivitet, dvs. att styrmedlen initierar åtgärder som gör att de investerade resurserna får största möjliga utsläppsminskande effekt. Två sektorsövergripande styrmedel koldioxidskatt och utsläppshandelssystemet har varit viktiga inslag i klimatpolitik. Koldioxidskatten har varit ett långsiktigt styrmedel och undersökningen visade att skatten har lett till många utsläppsminskande åtgärder, främst inom oljesektorn, där skattenivån har varit hög. Skatten ger ekonomiska incitament att beakta klimatet när investeringsbeslut fattas. För befintliga verksamheter på kontinentalsockeln återstår det färre åtgärder att genomföra vars kostnader är lika med eller lägre än totalkostnaden för utsläppsrätter och skatt. Skattens utformning har gjort att den endast har haft en relativt liten inverkan på de sammanlagda utsläppen av växthusgaser från utsläppskällor på det norska fastlandet. Reglering via utsläppshandelssystemet har gradvis ersatt skatter inom flera sektorer. Med nuvarande pris på utsläppsrätter ger detta ett svagare incitament inom flertalet sektorer att genomföra nationella åtgärder än skatten gjorde. Enligt Kyotoprotokollets bestämmelser kan ökade utsläpp kompenseras genom köp av krediter via de flexibla mekanismerna. Norska företags köp av utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem kommer troligtvis garantera tillräckliga utsläppsrätter för att uppfylla åtagande enligt Kyotoprotokollet. Om det visar sig vara otillräckligt kommer statliga köp av utsläppsrätter att ge extra säkerhet. Det är därför troligt att kommer att uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Undersökningen visar att det råder stor osäkerhet om klimatuppgörelsens mål att öka Kyotoprotokoll åtagandet 2012. kom sent igång med att köpa utsläppsrätter och har begränsade erfarenheter. Dessutom kommer det att fortsätta att vara oklart om de projekt som har avtalats ger den förväntade volymen utsläppsrätter. Det är dock möjligt att köpa utsläppsrätter på andrahandsmarknaden. Det ger större säkerhet om att ett tillräckligt antal utsläppsrätter kommer att överföras, men bedöms också vara dyrare än att köpa krediter från projekt på ett tidigt stadium. Functioning of the (Hur fungerar administrationssystemet för växthusgaser och ETS). (Rapporten kommer att bli tillgänglig .) Syftet med granskningen var att granska och bedöma systemens överensstämmelse med regelverket i följande avseenden: Begränsning av de nationella utsläppen av växthusgaser. Resultatet av de administrativa förfarandena för projekt som bygger på CDM- och JI-mekanismerna. Driften av det nationella registret: övervakning och beräkning av utsläpp och antalet utsläppsrätter. Granskningen omfattade perioden 2008juni 2012. Dessutom samlade den polska revisionen in uppgifter från ett urval anläggningar, miljöministeriet, finansministeriet samt den nationella fonden för miljöskydd och vattenvård. ökade BNP med , men koldioxidutsläppen förblev oförändrade (koldioxid för ETSsektorer). Den ekonomiska tillväxten i landet har alltså inte lett till ökade utsläpp. Dessutom överträffade sitt utsläppsmål enligt Kyotoprotokollet att minska koldioxidutsläppen (jämfört med ) . nationella revisionsorgan lämnade ett positivt omdöme om verksamheten vid det nationella centret för utsläppshantering (KOBIZE). Det nationella registret drivs i överensstämmelse med nationell lagstiftning och EUlagstiftning. De säkerhets lösningar som har införts för registret bedömdes vara effektiva (inget bedrägeriförsök hade lyckats). Vidare tillämpade KOBIZE fastställda förfaranden för utfärdande och återköp av utsläppsrätter. Utsläppsrätter utfärdades i de kvantiteter som fastställts i den nationella fördelningsplanen eller i tillstånd. För inlösen av utsläppsrätter krävs information från verifierade rapporter (som förts in i det nationella registret). samrådde med KOBIZE innan bekräftelser eller godkännanden utfärdades för JIprojekt. Yttrandena lämnades inom den angivna tidsfristen och i den erforderliga rättsliga formen. Alla projekt som ministeriet rekommenderat offentliggjordes på KOBIZE-webbplatsen. Utsläppsminskningsenheter överfördes till köparna. Regeringens svar på granskningen kommer att meddela sin bedömning efter det att den nationella rapporten har överlämnats (). Referens: (2012), Klimatrelaterade skatter Vem betalar? RiR 2012:1. skatter--Vem-betalar/ Syftet med granskningen var att bedöma om myndigheternas och regeringens rapportering av hushållens och näringslivets utgifter för klimatrelaterade skatter är transparent och överblickbar. Dessutom var syftet att undersöka om det finns betydande skillnader i fördelningen av utgifter för klimatrelaterade skatter mellan hushåll och näringsliv, mellan olika branscher, mellan företag inom och utanför den handlande sektorn (det vill säga företag inom eller utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter) samt mellan olika hushållstyper. Granskningen gäller användningen av klimatrelaterade skatter, främst energi- och koldioxidskatt. Granskningen innefattar om regeringens och myndigheternas rapportering av utgifter för och effekter av klimatrelaterade skatter är transparent och överblickbar. För att bedöma behovet av rapportering, har undersökt om det finns betydande skillnader i fördelningen av utgifter för klimatrelaterade skatter. Näringslivets samlade utgifter för klimatrelaterade skatter och utsläppsrätter i EU:s handelssystem ingår också. övergripande slutsatser är att de klimatrelaterade skatterna medför fördelningseffekter, både mellan hushållen och näringslivet, mellan olika typer av hushåll, mellan den handlande och icke handlande sektorn och mellan olika branscher. Principen om att förorenaren ska betala gäller inte fullt ut. Det är stora skillnader i fråga om hur mycket olika förorenare betalar för utsläppen. Klimatrelaterade skatter och handelssystemet för utsläppsrätter är olika styrmedel, men tillsammans har de i praktiken medfört ökade skillnader. Enligt regeringen kan det finnas skäl till avsteg från principen om att förorenaren ska betala om det finns risk för koldioxidläckage. Men regeringen har inte analyserat eller rapporterat hur mycket olika branscher har betalat för utsläppen. Regeringen och myndigheternas analyser och redovisning ger ingen samlad och tydlig bild av utgifter för och effekter av de klimatrelaterade skatterna. Därmed saknar myndigheterna, regeringen och underlag för att bedöma om de klimatrelaterade skatterna i kombination med andra styrmedel är kostnadseffektiva och i vilken utsträckning de överensstämmer med principen om att förorenaren ska betala. Vidare saknas underlag för att bedöma risken för koldioxidläckage för olika branscher eller delbranscher i . Regeringens svar på granskningen Regeringen fortsätter arbetet med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet. På kort sikt kommer regeringen att särskilt bedöma styrmedlens effektivitet och om de behöver kompletteras. pågår ett utvecklingsarbete med syftet att bättre följa upp fördelningseffekter av energi- och koldioxidbeskattningen. Referens: (2011) Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter, RiR 2011:8. utomlands--statens-kop-av-utslappskrediter/ Syftet med granskningen var att belysa i vilken utsträckning statens köp av utsläpps krediter från andra länder bidrar till att uppfylla nationella etappmål . Granskningen gäller statens köp av utsläppskrediter . Utsläppskrediterna kommer från så kallade CDM- och JI-projekt som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser. nationella etappmål kommer att uppnås delvis med hjälp av sådana utsläppskrediter. har huvudansvaret för att köpa utsläppskrediter för statens räkning, både direkt från projekt i andra länder och indirekt genom investeringar i klimatfonder. Fram hade tecknat avtal om köp av utsläppskrediter från 33 CDM- och JI-projekt och från 5 klimatfonder till ett samlat värde av . övergripande slutsats var att regeringen inte hade beslutat hur många utsläppskrediter som ska köpas och när. Statens köp av utsläppskrediter hade inte genomförts tillräckligt effektivt och transparent, men kostnaderna kan vara lägre än för andra åtgärder. Regeringens svar på granskningen Regeringen planerar att återkomma till angående hur många utsläppsrätter behöver för att uppnå etappmålet till 2020. Regeringen har efter granskningen uppskattat att kommer att behöva cirka 40 miljoner utsläppskrediter för att nå det svenska etappmålet . Regeringen avser också att förbättra rapporteringen till och utveckla dialogen med . Vad är utsläppsrätter värda? Referens: (2009) Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter, RiR 2009:21. utslappsratter-varda-/ Granskningen syftade till att bedöma om hanteringen och rapporteringen av det kommande överskottet av utsläppsrätter är transparent. Granskningen behandlar rapporteringen av samlade nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Den inriktas mot Kyotoprotokollets handelsperiod och omfattar måluppfyllelsen av Kyotoprotokollet och det svenska delmålet för miljö- och kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan fram . gör ingen värdering av de olika handlingsalternativen (sälja, spara eller annullera). Däremot har undersökt frågan om vilka handlingsalternativ som är möjliga om delmål (2008 till 2012) inte prioriteras samt vilka alternativ som är möjliga om ska sikta mot att nå detta delmål. samlade bedömning var att det råder brist på transparens i rapporteringen av samlade innehav och kommande överskott av utsläpps rätter. Det råder också brist på information om hur hanteringen av överskottet påverkar det nationella klimatmålet och dess utsläppsmål för perioden 20082012. Det nationella målet är betydligt mer ambitiöst än Kyotoåtagande: utsläppen ska minska med . Frånvaron av ett beslut om hanteringen av kommande överskott bidrar till att berörda myndigheter och departement har olika uppfattning om hur nationella klimatmål ska nås. har inte fått tillfälle att ta ställning till hur stora finansiella värden ska användas. Regeringens svar på granskningen Regeringen kommer att i enlighet med återkomma till med förslag om hur det överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. regeringens svar efter ett uttalande i Regeringen har dock fortfarande () inte lagt fram något förslag till . Regeringen har offentliggjort information om det kommande överskottet i Årsredovisning , 2010 och 2011. Revisionsfrågorna för den gemensamma granskningen sammanställdes i en matris (se tabellen nedan). De nationella revisionsorganen svarade på ett urval av revisionsfrågorna beroende på omfattningen av de enskilda nationella granskningarna. Datatäckningen varierar därför för de olika frågorna. Ett urval av frågorna behandlas i rapporten på grundval av svaret på frågorna. Alla enskilda revisionsfrågor tas inte uttryckligen upp eller behandlas i rapporten. Rutor med en grön bock anger att revisionsorganen i länderna har kunnat svara på frågan. Rutor med ett rött kryss anger att länderna inte har kunnat svara på frågan. A ETS: Effektivitet i minskningen av nationella utsläpp/främjande av teknisk utveckling Vilka priser gällde för utsläppsrätter Vilka var de inledande prisförväntningarna för utsläpps- rätter för perioden 20082012? Fanns det en koldioxidskatt innan utsläppshandels Hur stor andel av växthusgasutsläppen omfattas av (exklusive luftfartssektorn) Vad var den förväntade och faktiska utvecklingen av växthusgasutsläppen inom ETS-sektorerna till som det finns uppgifter för? Vilken metod använde regeringen vid upprättandet av den nationella fördelningsplanen? Inom vilka sektorer har utsläppsrätter tilldelats gratis respektive delvis gratis och inom vilka sektorer Ange anledningarna till detta. Hur stor volym av utsläppsrätter har tilldelats? Hur många utsläppsrätter reserverades för nya aktörer Vad var skillnaden mellan tilldelade och faktiska Var den tilldelade volymen utsläppsrätter mindre än de förväntade utsläppen? Hur lämplig var den metod som användes för prognosen av växthusgasutsläppen? Hur har FoU-finansiering påverkat investeringarna i teknik? Hur många ton koldioxid skulle ETS-sektorerna minska utsläppen med 20082012? Hur många faktiska ton koldioxid minskade ETS- sektorerna sina utsläpp med jämfört med förväntningarna i den nationella fördelningsplanen till som det finns uppgifter för? Om utrustning inte används som ursprungligen avsetts och verksamhetsutövare således har lägre utsläpp, kan myndigheterna då annullera dessa utsläppsrätter och tilldela dem till andra företag? Hur många fall som gällde outnyttjad utrustning upptäcktes vid granskningen? Finns det en uttrycklig skyldighet angiven i politiska planeringsdokument och författningar för verksamhetsutövare att använda vinsterna från försäljning av utsläppsrätter till utsläppsminskningar (t.ex. inom offentliga tjänstesektorer)? Om svaret är ja: Finns det en tillfredsställande kontroll av att vinsterna används för utsläppsminskningar och inte slukas upp av den ordinarie verksamheten? Hur använder verksamhetsutövarna vinster från försäljning av utsläppsrätter? Hur har verksamhetsutövarna uppnått sina utsläppsminskningar, t.ex. genom investeringar i teknik, minskad verksamhet eller på andra sätt? B Genomförande och administration av CDM/ Vem har ansvaret? Fungerar den organisationen som den ska? Är personalresurserna och kompetensen tillräcklig och Vilka är de nationella förfarandena för försäljning av Vilka är de nationella förfarandena för köp av utsläpps- Är förfarandena effektiva och transparenta? Hur många JI-projekt är ditt land värd för? Finns det och tillämpas det ett riskhanteringssystem för ekonomiska risker relaterade till om pengar används på ett klokt sätt eller för risker relaterade till om utsläppsminskningsmålen uppnås? Beaktas portföljens riskprofil vid planering av köp? Vilka är de nationella kriterierna för urval av projekt, länder m.m.? Hur många CDM-/JI-krediter har köpts eller sålts, avtalats och överförts? Hur många av krediterna köps genom fonder? Erhålls planerade krediter i de volymer som planerats och ? Vilka budgetförfaranden tillämpas för köp av utsläppskrediter? Syns alla administrationskostnader för krediter i budgeten? Vad är priset för koldioxid med och utan administrationskostnader? Gör åtskillnad mellan direktköp, andrahandskrediter och köp via fonder. Är priset på krediter olika för fonder och direktprojekt? Vad är alternativkostnaden, dvs. priset för inhemska åtgärder? Bestäms priserna för inhemska åtgärder per sektor? Vad är volymen /JI-köp jämfört med inhemska minskningar? Överensstämmer JI-projekten med FN:s/? C Registersystem för utsläppshandel Drift, mätning och rapportering Hur säkerställer man att alla berörda verksamhets utövare som släpper ut växthusgaser identifieras och förs in i registret? Hur säkerställer den behöriga myndigheten att lämpliga tillstånd för växthusgasutsläpp utfärdas till verksamhets utövare där dennes övervaknings- och Hur säkerställer registret att alla berörda verksamhets- utövare tilldelas rätt antal utsläppsrätter? Har registret förfaranden som säkerställer att utfärdande, innehav, överföring, överlämnande och annullering av utsläppsrätter redovisas korrekt? Identifiera och beskriv problem som hindrar att registret fungerar väl. Hur stöder avgiftssystemet registrets ändamål? Gör registret icke-konfidentiell information tillgänglig för allmänheten på internet? Hur är rapporteringsprocessen organiserad för att säkerställa giltig och tillförlitlig rapportering i rätt tid både från verksamhetsutövarna och på nationell nivå? Utvärderar och kontrollerar den behöriga myndigheten verksamhetsutövarnas rapportering? Hur är rapporteringsprocessen organiserad för att säkerställa giltig och tillförlitlig rapportering i rätt tid både från verksamhetsutövarna och på nationell nivå? Är rapporteringen tillräcklig? Beivrar den behöriga myndigheten verksamhets utövares överträdelser? Hur tillgodoser registret behovet av säkerhets standarder? Har det förekommit bedrägeriförsök (exempelvis falska handlingar, nätfiske, återförsäljning av kvoter, mervärdesskattebedrägeri) i samband med utsläppshandelsystemet i landet? Beskriv vilket slags bedrägerier det rör sig om. Sker momsuppbörden enligt det normala systemet eller enligt ett system för omvänd skatteskyldighet? Hur har brottslig verksamhet upptäckts och vilka åtgärder har det lett till? Stöder det nationella registrets administration lämpliga undersökningar som genomförs av myndigheterna och samarbete med andra nationella och internationella myndigheter? Kontaktperson(er) National Audit Office of Estonia State Audit Office of the Republic of National Audit Office of Polish Supreme Audit Office 9.1 Berörda bestämmelser i om klimatförändringar (UNFCCC) och i EU:s lagstiftning samt bedömningsgrunder Parterna i Kyotoprotokollet har kommit överens om detaljerade bestämmelser för utsläppshandel, CDM/JI och redovisning. De flesta av bestämmelserna bygger på beslut enligt den s.k. Marrakechöverenskommelsen. I besluten fastställs grundläggande definitioner, mål och parternas skyldigheter. Parterna i UNFCCC och Kyotoprotokollet har också kommit överens om riktlinjer för rapportering av utsläppsinventeringar, inklusive format, metoder och krav på kvalitetskontroll. EU har antagit flera direktiv och förordningar som bygger på bestämmelserna i om klimatförändringar och Kyotoprotokollet. Det viktigaste är direktivet om EU:s utsläppshandelssystem . Direktivet har ändrats . I direktivet fastställs definitioner, tillämpningsområde, allmänna tilldelningsbestämmelser, kopplingar till Kyotomekanismerna, bestämmelser om övervakning och rapportering, grundprinciper för handel, de nödvändiga administrativa arrangemangen samt sanktioner. Direktivet om EU:s utsläppshandelssystem är grundlag stiftningen även för registret men EU har dessutom antagit en särskild förordning för registersystemen. I registerförordningen fastställs kraven för programvara och maskinvara, administrativa krav samt funktionella och tekniska specifikationer. I artikel 14 i direktivet om EU:s utsläppshandelssystem åläggs kommissionen att anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp enligt EU:s utsläppshandelssystem. Medlems staterna ska säkerställa att anläggningar övervakar och rapporterar sina växthusgasutsläpp enligt dessa riktlinjer. Alla länder som deltar i den gemensamma granskningen har förutom de internationella bestämmelserna och skyldigheterna antagit nationella mål och nationell lagstiftning. 1.Kyotoprotokollet och berörda beslut i Marrakechöverenskommelsen 4.Övervaknings- och rapporteringsriktlinjerna i om klimat förändringar 5.EU:s övervaknings- och rapporteringsriktlinjer 9.2 Bestämmelser i om klimatförändringar (UNFCCC) UNFCCC 09-05-1992, no. Kyoto Protocol to the UNFCCC 11-12-1997 no. 3 multilateral and relevant decisions of the Marrakesh accords. Decision 12/CMP.1 Guidance relating to registry systems under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol. Decision 13/CMP.1, Modalities for the accounting of assigned amounts under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol. Decision 14/CMP.1 Standard electronic format for reporting Kyoto Protocol units. Decision 15/CMP.1 Guidelines for the preparation of the information required under Article 7, of the Kyoto Protocol. Decision 19/CMP.1 Guidelines for national systems under Article 5, paragraph 1, of the Kyoto Protocol. Decision 20/CMP.1 Good practice guidance and adjustments under Article 5, paragraph 2, of the Kyoto Protocol. Decision 21/CMP.1 Issues relating to adjustments under Article 5, paragraph 2, of the Kyoto Protocol. Decision 22/CMP.1 Guidelines for review under Article 8 of the Kyoto Protocol. Decision 24/CP.8 Technical standards for data exchange between registry systems and the Kyoto Protocol. Decision 25/CMP.1 Issues relating to the implementation of Article 8 of the Kyoto Protocol 2 (Confidential Information). on Accounting of Emissions and Assigned Amount. och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG samt direktiv /101/EG och direktiv /29/ EG. och rådets beslut nr 280/2004/EG av om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet samt kommissionens beslut nr 2005/166/EG av om tillämpningsföreskrifter för beslut nr 280/2004/EG. Kommissionens förordning (EG) nr 2216/2004 av om ett standardiserat och skyddat registersystem, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 916/2007 och kommissionens förordning (EG) nr 994/2008, den version som är tillämplig . Kommissionens förordning (EU) nr 920/2010 av om ett standardiserat och skyddat registersystem, som upphäver förordningarna (EG) nr 2216/2004 och (EG) nr 994/2008 fr.o.m. ; artikel 78 trädde ikraft efter offentliggörandet av förordningen 17.10.2010. Kommissionens beslut /780/EG av om undvikande av dubbelräkning av minskningar av utsläpp av växthusgaser. Kommissionens beslut /589/EG av om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser. 2.Principer för intern kontroll och god förvaltning i ministerier och deras myndigheter Europeiska miljöbyrån, Annual European Union greenhouse gas inventory 19902010 (Årsrapporten om inventering av växthusgas i EU och inventeringsrapporten .) Technical report No 3/2012, , . Europol, Carbon credit fraud causes more than damage for European taxpayer (Bedrägeri med koldioxidkrediter kostar mer än för europeiska skattebetalare). Europeiska kommissionen, Commission prepares for change of the timing for auctions of emission allowances. (Kommissionen planerar att ändra tidpunkten för utauktionering av utsläppsrätter.) Europeiska kommissionen om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen. Europeiska kommissionen, Arbetsdokument från kommissionens avdelningar (2012) 234 final, 25.7.2012. State Audit Office of the Republic of National Audit Office of Polish Supreme Audit Office UTSLÄPPSHANDEL FÖR ATT BEGRÄNSA KLIMATFÖRÄNDRINGEN FUNGERAR DET? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser