rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Investeringens effekt för att nå miljömålen.105 När det gäller projektstöd kan stöd beviljas för förstudier , dock max . Stöd beviljas inte om det beräknade stödbeloppet i en ansökan understiger . Följande kriterier ligger till grund för prioriteringar (utan inbördes ordning) mellan ansökningar: projektets kommersiella möjligheter på lång sikt, t.ex. företagsdrivhus och företagsinkubatorer på landsbygden projekt med hög grad av innovativa inslag och förnyelseförmåga projekt som har en tydlig positiv effekt på jämställdhet, integrationsarbete, samverkan för ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt ungdomars möjlighet till arbete och företagande på landsbygden projektets effekt för att nå miljömålen projektets koppling till kommunalt engagemang och FoU. har redovisat att efterfrågan på mikroföretagsstödet var stor i början men att den nu har minskat. När det gäller de resultat som uppnåtts menar att förändringar till viss del kan knytas till insatser genom landsbygdsprogrammets mikroföretagsstöd. menar att mikroföretagsstödet ger bra effekt och inte har några s.k. död- 105 i län, 2011. viktseffekter.106 är skeptisk till halvtidsutvärderingens slutsatser om dödvikt. Om endast skulle ge bidrag till företag och projekt för insatser som annars inte skulle ha blivit av så skulle hälften gå i konkurs när bidragen är slut. Enligt har ett antal små företag utvecklats med hjälp av investeringsstöd från landsbygdsprogrammet och har, delvis med hjälp av stödet, kunnat expandera. Stödet uppges ha stor betydelse för mikroföretagen. Stödet har gjort att företag kämpar på och kommer fram till snabbare investeringsbeslut. Stödet gör att banken ser att fler tror på investeringsidén och blir en del i lånelöftet. Exempel på företag och projekt i län som har fått bidrag från åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag: 1.Ett elektronikföretag som fick stöd från landsbygdsprogrammet för olika maskin- och utrustningsinvesteringar. Detta stöd var avgörande för att företaget skulle kunna göra dessa investeringar och ledde till att företaget är lika beroende av externa leverantörer som . Företaget har i uppföljningen betonat att stödet från landsbygdsprogrammet betydde mycket. Utan stödet hade det gått långsammare och man hade fått fundera ytterligare innan investeringen hade gjorts. 2.Ett småskaligt livsmedelsföretag som startades och tillverkar chutney, marmelad och sylt. Företaget har fått stöd från landsbygdsprogrammet för att köpa utrustning. Företaget betonar att stödet har varit bra och bl.a. lett till en bättre arbetsmiljö. Det var t.ex. positivt att man fick tillåtelse att köpa begagnad utrustning. Alla kontakter med har fungerat bra. 3.Ett ekologiskt bageri som tillverkar bl.a. knäckebröd, skorpor och surdegsbröd. Företaget har fem sysselsatta. Företaget har fått stöd från landsbygdsprogrammet till byggnader. Företaget har i uppföljningen framfört att detta har varit mycket bra. 4.Ett företag som bl.a. framställer takpannor och betongbrunnar. fick företaget stöd från landsbygdsprogrammet till en betongstation. Stödet innebar en stor arbetsmiljöskillnad. Företaget kunde också anställa en extra person. Företaget är mycket nöjt med stödet. Investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, men bidraget innebar att man kunde fatta ett snabbare beslut om att investera. Företaget menar att ansökan var lite krånglig att fylla i, men att det på det stora hela fungerade bra. Företaget anser att det är bra att det finns stöd till landsbygden. 5.Ett företag som kombinerar krukmakeri, textildesign och smyckestillverkning och som fick stöd för nybyggnad av verkstad och utrustning 20072008. Stödet gjorde att det blev lättare att besluta sig för att satsa. Företaget valde att flytta ut från till landsbygden för att 106 Med dödvikt menas att en investering eller annan insats hade gjorts även utan stöd. kunna få stödet. Det var svårt att fylla i ansökan. har företaget en ny ansökan på gång. 6.Ett fotvårdsföretag som sökte och fick stöd 2008 för att bygga en praktik och köpa utrustning. Företagaren gick från att vara anställd till att bli egenföretagare. Företaget är mycket nöjt med stödet. Ansökan upplevdes som svår, bl.a. att språket är svårt. Av genomförandestrategin framgår att målet för mikroföretagsåtgärden är förbättrad lönsamhet i företag, ökat antal företag på landsbygden, ökat antal lokala arbetstillfällen samt ökad produktion och användning av lokal bioenergi. Företagsstöd lämnas till sådana typer av företag som inte kan få stöd genom Regionalt bidrag till företagsutveckling.107 Stöd lämnas i första hand inom följande områden: Satsningar inom nya affärsområden eller på nya produkter. Utveckling, marknadsföring och småskalig förädling av lokalt producerade produkter. Utveckling, marknadsföring och småskalig förädling av lokalt producerade livsmedel. Produktion, förädling och distribution av förnybar energi på lokal nivå. Utveckling av paketlösningar, gemensamma varumärken, marknadsföring och säljkunskap. Insatser som främjar generationsskiften i företag. Insatser med syfte att stärka det lokala näringslivet.108 Det finns ett antal kriterier som är prioritetshöjande, och ju fler kriterier som uppfylls desto högre prioritet ges ärendet. Det kan t.ex. handla om att satsningarna bedöms som innovativa, samverkansprojekt mellan företag, samverkansprojekt kopplade till lokalt producerade livsmedel eller överföring av kunskap och erfarenhet från etablerade företagare till yngre företagare. Inom energiområdet prioriteras sådana insatser som bidrar till att stimulera och utveckla energiproduktionen från skog och åker. Insatser som gynnar ungdomar, jämställdhet och integration prioriteras, liksom satsningar som baseras på en väl underbyggd marknadsundersökning eller motsvarande. Stöd lämnas med maximalt per företag . i menar att mikroföretagsstödet upplevs vara en bred åtgärd där det mesta passar in. I har mycket gått till 107Regionalt bidrag till företagsutveckling är ett av de regionalpolitiska företagsstöden, som alla syftar till ökad tillväxt och en balanserad regional utveckling. Ansökan görs hos eller regionen. Bidraget är behovsprövat stöd och kan sökas av små och medelstora företag som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor i glesbygd och landsbygd. Det består av fyra olika stödtyper: investeringsbidrag, konsultcheck/forskarcheck, mikrobidrag och samverkansprojekt. 108Länsstyrelsen i , 2010. åtgärder som relaterar till energi och hästnäringen. Mikroföretagsstöden inom landsbygdsprogrammet är till skillnad från de regionala företagsstöden mer inriktade på företag som verkar på en lokal marknad, vilket inte är möjligt när det gäller de regionala företagsstöden. menar att mikroföretagsstödet ska täcka det som inte ryms inom de regionala företagsstöden, vilka hanteras av en annan enhet på . De intervjuade tjänstemännen uppger att det har varit en lång process att hitta bra rutiner för hur de regionala företagsstöden ska hanteras i förhållande till stöden inom landsbygdsprogrammet. Svårigheterna kring stödet har främst varit interna på snarare än utåt mot sökande och andra myndigheter. framhåller att mikroföretagsstödet har varit bra, bl.a. eftersom det inte har samma begränsningar som de regionala företagsstöden. Stöd till företag inom de samiska näringarna hanteras av . menar att det inte har varit några större gränsdragningsproblem. uppger att mikroföretagsåtgärden är hårt utnyttjad och att av medlen återstår kvar av programmet. menar att det är en lyckad åtgärd för samiskt vidkommande. konstaterar att tiden är lite för kort för att kunna redovisa några kvantitativa resultat, men mikroföretagsåtgärden är en av de åtgärder som står ut. I mikroföretagsåtgärden har medel beviljats till bl.a. matprojekt där man har haft ett omfattande samarbete med samiska förädlingsföretag. Det samiska näringslivet består till uteslutande del av mikroföretagare. Att via projektmedel arbeta aktivt med samiska företagare för att de ska få bättre lönsamhet i sina företag genom att själva förädla sin råvara har inneburit att flera företag har vågat satsa på egen förädling med hjälp av förädlingsåtgärden. betonar att för rennäringen är detta ett viktigt stöd för att kunna utveckla sin traditionella näring och göra den mer lönsam genom att själva ta hand om sin råvara. Exempel på företag och projekt i som har fått bidrag från åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag: 1.Ett fjärrvärmeföretag som fick mikroföretagsstöd från landsbygdsprogrammet. Företaget har en fjärrvärmeanläggning som eldas med skogsflis och energigrödor. Stödet gällde en utbyggnad av fjärrvärmen i en by och bl.a. anslöts 20 privata villor samt skola, vårdcentral och äldreboende. Utbyggnaden av fjärrvärmen i byn innebar en minskad elanvändning med 400 MWh och en övergång till förnyelsebar energi. Stödet från landsbygdsprogrammet har lett till en ökad omsättning för företagen i bygden. Förutom företagets direkta investeringar i fjärrvärmeanläggningen () har investeringar på uppskattningsvis gjorts av andra företag i bygden. Stödet ledde till att sysselsättningen ökade med 2,5 personer. Om företaget inte hade fått bidrag från landsbygdsprogrammet för utbyggnaden av kulverten hade den inte genomförts. 2.Ett företag som ansökte om bidrag från landsbygdsprogrammet för att bygga ett nytt industriområde i en by. Företaget upplever att det låg personliga orsaker bakom detta. Så kallade bygdemedel kommer i stället att ge bidrag till bygget av industribyggnaden. Kommunens näringslivskontor hjälpte till med ansökningen av dessa bidrag. 3.Ett gym som fick mikroföretagsstöd i form av ett investeringsstöd till ett friskvårdscentrum. Verksamheten går bra och för tillfället sysselsätts företagets ägare (en person på heltid och en person på deltid). Fö- retaget har ambitionen att expandera och även kunna anställa personal. Företaget fick hjälp med att ta fram affärsplaner m.m. och fick därefter tips från banken om att man kunde söka bidrag från landsbygdsprogrammet. Bidraget var en förutsättning för att få banklån. Företaget blev förvånat över att deras verksamhet passade in i landsbygdsprogrammets mall. Företaget trodde att programmet mer var inriktat på jordbruk. Bidraget från landsbygdsprogrammet har underlättat mycket. Det gjorde bl.a. att företaget vågade satsa lite större. Om man inte hade fått bidraget hade företaget leasat maskiner i stället för att köpa dem. Företaget har haft bra kontakter med och det har inte varit några problem med att t.ex. fylla i blanketter. Av genomförandestrategin för framgår att målet för åtgärden är att öka antalet företag som drivs av kvinnor, att öka antalet mikroföretag på landsbygden samt att öka antalet arbetade timmar eller omsättningen i företagen. När det gäller företagsstöd prioriteras företag som har potential att finnas kvar , verksamheter som etableras utanför mindre tätort eller saluför den lokala landsbygdens produkter och lyfter fram dess mervärden, verksamheter som har anknytning till och betydelse för landsbygdens utveckling, hästverksamhet och investeringar i fasta anläggningar för produktion av förnybar energi. i menar att det är bra att företag kan få stöd från landsbygdsprogrammet. De intervjuade tjänstemännen menar att stödet känns viktigt, trots att man inte har kunnat visa på konkreta resultat . Hästföretagande har prioriterats av . Enligt läns genomförandestrategi har hästnäringen en betydande potential för turism, avel, foderproduktion, träningsanläggningar m.m. och ökad attraktionskraft på landsbygden. Bland prioriteringarna ingår särskilt fokus på kvinnors möjligheter på landsbygden, jämställdhet och integration med förslag på direkta åtgärder och tydliga budskap för kvinnors företagande samt att skapa bättre förutsättningar för att bo, leva och verka på landsbygden för dess befolkning i allmänhet men i synnerhet för yngre människor och kvinnor. menar att det är viktigt att prioritera hästföretag eftersom de lockar kvinnor till landsbygden, ofta yngre och välutbildade. En sekundär effekt är att fler hästföretag på landsbygden bidrar till ökad attraktionskraft. Enligt är hästar en stor och viktig orsak till att fler kvinnor flyttar till landsbygden, även om de inte har hästen som arbete. Dessutom är hästar också viktiga betesdjur för att hålla landskapet öppet. har uppgett att ett antal större turistprojekt i länet har fått stöd från landsbygdsprogrammet med medfinansiering från regionen, bl.a. ett virtuellt bokningssystem med inriktning på småskaligt boende. Det finns ett behov av kompetensutveckling och ökad kvalitet i tjänsterna, och regionen bedömer att det finns en potential för turismen på landsbygden. Ett stort projekt som har fått bidrag från landsbygdsprogrammet har handlat om att ge stöd till att starta ett företag som arbetar för att främja handel med lokalproducerade livsmedel i . Projektet handlar om att skapa en bättre miljö för småskaliga livsmedelsproducenter och göra det lättare för konsumenterna att handla lokalproducerad mat. Basfinansieringen kommer från regionen och till detta kommer projektstöd och kompetensutvecklingsinsatser från landsbygdsprogrammet. Projektet har bl.a. tagit fram ett gemensamt varumärke (Smaka på ). Projektet syftar till att marknadsföra som matregion genom kvalitetssäkrade krogar, gårdsbutiker, livsmedelsproducenter och förädlare i regionen. Omkring 450 producenter ingår i nätverket, där Eldrimner har varit en förebild. Regionen arbetar även för att näringslivsutveckla kultursektorn. stödjer fem s.k. kultursystem. Syftet är att ta till vara kulturen som drivkraft i den lokala utvecklingen och skapa bättre förutsättningar för kulturutövare att leva på sin kompetens. Kultursystemen består av lokala kulturaktörer, utbildningar, organisationer och föreningar. Dessa samarbetar för att utveckla produkter, erbjudanden och tjänster. Regionen finansierar pilotprojekt, uppföljning, forskning och utveckling inom området. Utvärdering av insatserna (följeforskning) finansieras genom landsbygdsprogrammets mikroföretagsstöd. Exempel på företag och projekt i som har fått bidrag från åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag: 1.Ett gästgiveri som har fått stöd två gånger från landsbygdsprogrammet. De nuvarande ägarna köpte en gård som sedan successivt har rustats upp och byggts om till gästgiveri. Den första stödansökan handlade om att installera toaletter på hotellrummen, bygga konferenssalar m.m. och den andra handlade om att utöka konferensmatsalen. Bidragen var avgörande för företagets fortlevnad och utan bidrag från landsbygdsprogrammet hade man inte kunnat genomföra förändringarna. gjorde en inspektion när investeringen var genomförd, och den fungerade bra. De båda ägarna menar att det var positivt att hade tilltro till företaget det kändes som ett kvitto. Företaget betonar att det är mycket bra att det finns denna typ av stöd till landsbygden. är det viktigt att det finns entreprenörsanda på landsbygden den som vill starta företag måste våga satsa och också vara beredd på att kunna förlora. 2.En hästgård som har fått stöd i två omgångar från landsbygdsprogrammet. De båda företagarna fick idén att börja med hästverksamhet innan man hade hört talas om landsbygdsprogrammet. Liksom andra jordbrukare fick företaget information om landsbygdsprogrammet från Förra programperioden fick företaget bidrag för att bygga ett ridhus. Nuvarande programperiod har företaget fått bidrag för att bygga en hästklinik. Företaget upplever att handläggningen av bidraget var relativt enkel. Företaget gjorde ansökan själv, men man bollade lite med handläggare innan den slutligen lämnades in. En svårighet var att ville se att banklån hade beviljats innan man beslutade om bidraget, som banken ville se att hade beviljat bidrag innan man beslutade att bevilja banklån. Detta löstes genom att lånebeslutet villkorades. Det första bidraget från landsbygdsprogrammet spelade ingen avgörande roll i beslutet att bygga ridhuset. Stödet motsvarade endast en mycket begränsad del av kostnaden för investeringen. Det andra bidraget från landsbygdsprogrammet var betydligt större och hade därmed större betydelse. Om företaget inte hade fått det stödet hade man fått sänka kvalitetskraven i bygget av hästkliniken och det hade också antagligen tagit att genomföra. 3.Ett företag som föder upp djur, tar emot besökare, säljer kött och andra artiklar relaterade till djuren samt har café och restaurang har inte ansökt om stöd från landsbygdsprogrammet. Företaget menar att bidragsgivare skulle styra upp verksamheten och det vill man inte. Det är bättre att bygga upp verksamheten steg för steg . Företaget menar att det är svårt att veta exakt hur man vill ha det och det är ett krav om man ska söka bidrag från landsbygdsprogrammet. 4.3 Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321) 4.3.1 Mål och villkor Målet för insatser för grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321) är en landsbygdsstruktur som bidrar till en hållbar samhällsutveckling, t.ex. ett bibehållet eller ökat antal landsbygdsbor, förbättrad tillgång till lokal service för konsumenter och företagare och fler byar med bredbandsanslutning. Kort sammanfattat är tanken bakom åtgärden att få fram hållbara lösningar på landsbygders serviceproblem genom projektinsatser. Statsmakterna kan behöva bidra till relationer mellan lokala aktörer och de aktörer som vanligtvis tillhandahåller eller har huvudansvaret för den service man vill upprätthålla eller utveckla. Vid urvalet av insatser inom ramen för den aktuella åtgärden bör prioritet ges till insatser som leder till en hållbar samhällsutveckling och till att antalet boende på landsbygden bibehålls eller ökar samt att åldersstrukturen förbättras insatser som medverkar till stärkt konkurrenskraft för landsbygdens näringsliv och till en ökad tillväxt och sysselsättning.109 Åtgärden hade en ursprunglig budget på . Som framgår nedan utökades åtgärdsbudgeten därefter med särskilda medel för satsningar på bredbandsutbyggnad till att omfatta totalt . Vid utgången av 2011 hade hela den totala åtgärdsbudgeten intecknats i form av beviljade ansökningar om stöd. Åtgärden avser dels företagsstöd, dels projektstöd. Företagsstöd kan omfatta investeringsstöd och stöd för inköp av externa tjänster. Projektstöden syftar till att stödja generella insatser för att förbättra förutsättningarna för en bättre livskvalitet på landsbygden i form av lokal kommersiell och offentlig service samt kultur- och fritidsaktiviteter. Enligt programmet finns det behov av flexibla och innovativa servicelösningar på lokal nivå. Insatserna ska utgöra lokala komplement som går utöver det ansvar för service och infrastruktur som vilar på kommuner, landsting eller staten. Ett område som nämns särskilt i programmet är dagligvarubutiker. Eftersom dessa ofta fungerar som ombud för andra servicefunktioner menar man att möjligheterna att hitta nya lokala samordningslösningar för såväl kommersiell som offentlig service försvåras om inte butiken finns kvar i bygden. Tillgången till ett allsidigt utbud av kultur- och fritidsaktiviteter lyfts också fram. Vidare nämns tillgången till internet och bredband, som öppnar nya möjligheter för ett brett och tillgängligt serviceutbud, oberoende av var i landet man bor och verkar. De stöd som ges inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet regleras genom en förordning.110 Där framgår bl.a. att stöden ska vara förenliga med de regionala genomförandestrategierna. och får i enskilda fall dock besluta om undantag från detta krav för verksamhet som kompletterar eller stödjer flera sådana genomförandestrategier. Vidare framgår det att stöd inte får lämnas för insatser som staten eller en kommun ska ansvara för enligt lag eller annan författning och heller inte till åtgärder som enligt lag eller annan författning skulle ha varit genomförda för ansökan om stöd. Vanligen ställs krav på att en affärsplan ska ingå i en ansökan om stöd. Det gäller exempelvis de stöd inom åtgärd 321 som går till företag. För projektstöd med samma inriktning måste en projektplan upprättas. Affärs- eller projektplanen ska ligga till grund för den behöriga myndighetens bedömning av om villkoren för stöd är uppfyllda samt för dess prioritering mellan inkomna ansökningar om stöd. Den behöriga myndigheten ska efter samråd upprätthålla avgränsningen mot andra EU-program och EU-initiativ.111 109Övervakningskommittén, 2007. 110Förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. I kapitel 5 finns de bestämmelser som specifikt gäller åtgärder inom axel 3 för att diversifiera ekonomin och förbättra livskvaliteten på landsbygden. I kapitel 3 finns dessutom vissa gemensamma bestämmelser för flera av åtgärderna inom den nämnda axeln. 1113 kap. 5 §. Stöd får lämnas till företag i syfte att stärka och utveckla grundläggande service samt fritids- och kulturaktiviteter på lokal nivå för en by eller en grupp av byar med högst av de stödberättigande kostnaderna.112 I vissa glesbefolkade områden (däribland i ) får stödnivån höjas med av de stödberättigande kostnaderna. Projektstöd får lämnas till lokala, regionala eller nationella aktörer med minst 20 och högst av de stödberättigande kostnaderna för att genomföra lokala projekt som bidrar till att förbättra förutsättningarna för lokal kommersiell eller offentlig service samt lokala kultur- eller fritidsaktiviteter. Projektstöd får inte lämnas till ett enskilt företag om syftet med satsningen endast är att främja företagets egen utveckling. Projekten ska bidra till att resultatet sprids till flera olika aktörer. kan stöd även lämnas till projekt för att anlägga, bygga ut och uppgradera bredband.113 Stöd får lämnas till lokala, regionala eller nationella aktörer av de stödberättigande kostnaderna för att genomföra projekt i landsbygdsområden som bidrar till att 1.skapa eller underlätta tillgång till bredband 3.bygga ut passivt bredband.114 Det finns även vissa gemensamma bestämmelser för det stöd som lämnas inom ramen för åtgärd 321.115 I dessa slås bl.a. fast att stöd endast får lämnas till insatser som bedöms vara väsentliga för en hållbar lokal, social och ekonomisk utveckling. Stöd för investeringar i småskalig lokal infrastruktur (exempelvis bredbandsutbyggnad eller VA-anläggningar) får endast lämnas i glest befolkade områden där det saknas förutsättningar för annan finansiering. Stöd från åtgärd 321 får inte lämnas om stöd har beviljats enligt förordningen (2000:284) om stöd för kommersiell service. För att kunna avgöra om de insatser som görs inom åtgärden når målen används olika typer av indikatorer. De viktigaste resultatindikatorerna för åtgärd 321 är befolkning på landsbygden som gynnas av förbättrad service ökning av antalet personer med tillgång till bredband på landsbygden. Utöver resultatindikatorerna finns även två s.k. effektindikatorer. ökat antal årsverken. 112I de specifika bestämmelserna för axel 3 i 5 kap. regleras åtgärd 321 i 8 och 9 §§. 1135 kap. 9 a §. 114Begreppet passivt bredband syftar vanligen på förberedelser för bredbandsdragning som exempelvis att man bygger kulvertar och liknande (ofta samlat under begreppet kanalisation). Noterbart är att det finns ett särskilt statligt stöd för kanalisationsåtgärder. i län har regeringens uppdrag att ansvara för det s.k. kanalisationsstöd som ges för att främja bredbandsutbyggnad. Kanalisationsstödet fördelas enligt samma modell som för de stöd till bredbandsutbyggnad som finns inom landsbygdsprogrammet. 1155 kap. 10 §. 4.3.2 Iakttagelser från halvtidsutvärderingen Av SLU:s halvtidsutvärdering framgår att åtgärd 321 vid utvärderingstidpunkten endast hade använts i begränsad utsträckning. Hälften av de beviljade projekten hade olika former av service som huvudsakligt syfte. Enligt SLU var flertalet av projekten, t.ex. de om drivmedelsförsörjning och dagligvarubutiker, inriktade på att upprätthålla hotad service, snarare än att höja landsbygdens servicenivå.