rir · H0B51 · 2012-02-14 00:00:00 — Undersökta år och populationer i modellerna skiljer sig delvis åt. Dessutom bygger de långsiktiga beräkningarna som utförts av på äldre grunddata än de beräkningar för näringslivet som utförts av SCB.65 Därför bör direkta jämförelser mellan de olika avsnitten som bygger på resultat från olika modeller göras med försiktighet. 2009/10:41 s. 157. 2005/06:1 s. 139. Förslaget om att avskaffa koldioxidskatten för den handlande sektorn genomfördes dock inte detta år, jämför bet. 2005/06:FiU1 s. 160, utan först genom beslut över prop. 2009/10:41. Det bör observeras att har tilldelat utsläppsrätter gratis till de flesta branscherna i den handlande sektorn. Befintliga anläggningar inom branschen försörjning av el, gas och värme har fått köpa sina utsläppsrätter på marknaden. 65Konjunkturinstitutet har använt EMEC och SCB har använt och , se bilaga 4 och 6. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 3.3.1Utgifterna för klimatrelaterade skatter är en liten del av näringslivets totala kostnader Det finns ingen övergripande statistik över de samlade utgifterna för klimatrelaterade skatter i olika branscher inom och utanför den handlande sektorn.66 Sådan övergripande information är nödvändig för att man ska kunna analysera konsekvenser av klimatrelaterade skatter och handelssystemet på utsläpp och utgifter för att minska utsläppen i dessa sektorer. för att skatta utgifterna för klimatrelaterade skatter grundar sig dels på näringslivets totala utgifter för energi- och koldioxidskatter, dels på industrins energianvändning.67 Näringslivets totala utgifter för energi- och koldioxidskatter Statens totala intäkter från energi- och koldioxidskatter var år 2009.68 Näringslivets utgifter för klimatrelaterade skatter utgör en liten del av näringslivets/företagens totala kostnader.69 Situationen liknar den som beskrevs i 2003.70 Utgifterna för energi- och koldioxidskatter var av företagens totala kostnader år 2009.71 För företagen inom den handlande sektorn var andelen , och för företagen utanför den handlande sektorn var den cirka 5 procent.72 66Den handlande sektorn omfattar anläggningar inom industri- och energiproduktion. Verksamheter som till exempel transporter och bostäder omfattas inte av handelssystemet. 67SCB:s modeller FRISIM och har använts för dessa analyser. 68Finansdepartementet, Beräkningskonventioner 2012. 69Detta framgår av bearbetningar av SCB:s beräkningar i FRISIM. I bilaga 6 redovisas vilka företag som ingår i FRISIM. Begreppet totala kostnader för de företagen avser kostnader inklusive personalkostnader som företagen uppgivit i de standardiserade räkenskapsutdragen (SRU-data), som finns i . 70Vad gäller punktskatterna på energi är de dock av liten ekonomisk betydelse eftersom industrin har en rad specialregler som befriar dem från större delen av punktskatterna på energi, se bilaga 11 till , Fördelningseffekter för miljöpolitik, s. 137. 71Enligt bearbetningar av SCB:s beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FRISIM. Här ingår företag som antingen lämnar in en punktskattedeklaration för energi- och koldioxidskatt eller söker återbetalningar för energi- och koldioxidskatt. Antalet företag är ca 40 000 stycken. Beräkningen av företagens vinster grundas på SRU-data (som bifogas till företagens inkomstdeklarationer) om intäkter, inkomster, utgifter och kostnader. 72År 2009 bestod utgifterna för energi- och koldioxidskatter inom den handlande sektorn till av koldioxidskatt och av energiskatter. I den icke handlande sektorn var motsvarande andelar . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Industrins utgifter för energi- och koldioxidskatter Industri- och energibranschernas utgifter för energi- och koldioxidskatter enligt energiförbrukning beräknas uppgå till totalt för den grupp av industri- och energiföretag som har fler än 9 anställda.73 Det sammanlagda förädlingsvärdet var 546 miljarder kronor.74 I utgifterna för energiskatter ingår i denna beräkning energiskatt på el. Utsläppen från den motsvarande energiförbrukningen beräknas uppgå till koldioxid.75 Industri- och energibranschernas utgifter för energi- och koldioxidskatter är i många fall låga i förhållande till branschernas totala förädlingsvärde. Stål- och metallverk var den bransch som hade högst andel utgifter för energi- och koldioxidskatter i förhållande till förädlingsvärde (3,). Lägst andel hade branschen tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik (0,). Den låga andelen beror på att branschen inte använder så mycket fossil energi. Se tabell 3.1 på nästa sida. 73Enligt beräkningarna i databasen . I ingår cirka 6 200 företag med arbetsställen inom industribranscherna och försörjning av i el, gas, värme och kyla. Se bilaga 6 för en beskrivning av . 74Enligt beräkningarna i databasen . Förädlingsvärdet motsvaras här av intäkter minus kostnader (exklusive personalkostnader), vilket är ungefär samma sak som förädlingsvärdet utan hänsyn till av- och nedskrivningar. 75Detta kan inte jämföras med industrins koldioxidutsläpp enligt miljöräkenskaperna 2008 (SNI2002) som då var . En förklaring till skillnaden är att i miljöräkenskaperna ingår också mobila utsläpp och utsläpp från bunkring. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 3.1 Utgifter för energi- och koldioxidskatter per industri- och energibransch samt utgifternas andel av förädlingsvärde**, i och procent år 200976 Utgifter, andel av förädlingsvärde (%) Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m. Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. Grafisk produktion och repro- Tillverkning av gummi- och Tillverkning av andra icke- utom maskiner och apparater Tillverkning av datorer, 76De redovisade utgifterna för energi- och koldioxidskatter avser bruttoeffekter. De beaktar därför inte att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Utgifter, andel av förädlingsvärde (%) Tillverkning av motorfordon, av maskiner och apparater Försörjning av el, gas, Totalt industrin och försörj- ning av el, gas, värme och kyla industrin som tillhör företag vilka är klassificerade i en *Enligt klassificeringen Svensk näringsgrensindelning 2007 (SNI2007). Arbetsställen i branscherna kolutvinning ingår tillsammans med utvinning av metallmalmer och annan utvinning av (SNI2007). Dessa arbetsställen har huvudsakligen hänförts till andra industri- och energibranscher. **Förädlingsvärde motsvaras här av intäkter minus kostnader (exklusive personalkostnader), vilket är ungefär samma sak som förädlingsvärde utan hänsyn tagen till av- och nedskrivningar. Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i databasen . Industrins utgifter för klimatrelaterade skatter i förhållande till utsläpp Det är stora skillnader mellan hur mycket olika branscher behöver betala för sina utsläpp. När det gäller industri- och energibranschernas utgifter för klimatrelaterade skatter i förhållande till deras utsläpp, var det branschen reparation och installation av maskiner och apparater som hade högst utgifter, per ton, se figur 3.3. Lägst utgifter för energi- och koldioxidskatter i förhållande till dess utsläpp hade branschen försörjning av el, gas och värme, per ton. Totalt var utgifterna för energi- och koldioxidskatter i förhållande till branschens utsläpp i genomsnitt per ton. Det kan jämföras med hushållens utgifter för motsvarande skatter som var per ton, se avsnitt 3.4.1. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 3.3 Genomsnittliga utgifter för energi- och koldioxidskatt per ton utsläpp i olika industri- och energibranscher, kronor per ton år 200977 Reparation och installation av maskiner och apparater Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. utom möbler Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik Tillverkning av övriga maskiner Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater Tillverkning av andra transportmedel Grask produktion och reproduktion av inspelningar Tillverkning av gummi- och plastvaror Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m. Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar Tillverkning av stenkolsprodukter och ranerade petroleumprodukter Tillverkning av farmaceutiska basprodukter och läkemedel Tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter Totalt för industri- och energibranscher Försörjning av el, gas, värme och kyla Kronor per ton utsläpp * Arbetsställen i branscherna kolutvinning ingår tillsammans med utvinning av metallmalmer och annan utvinning av (SNI2007). Dessa arbetsställen har huvudsakligen hänförts till andra industri- och energibranscher. Källa: bearbetningar av SCB:s beräkningar i databasen . 77Klassificering enligt Svensk näringsgrensindelning 2007 (SNI2007). De redovisade utgifterna för energi- och koldioxidskatter avser bruttoeffekter. De beaktar därför inte att utgifterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Näringslivets kostnader för klimatrelaterade skatter är ofta lägre i praktiken Många företag har i praktiken lägre kostnader för klimatrelaterade skatter än vad de betalar in till staten. Det beror på att de klimatrelaterade skatterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering; de får dras av som kostnader från inkomst av näringsverksamhet.78 Av industri- och energibranschernas energiförbrukning är hänförlig till aktiebolag.79 Eftersom utgifterna för klimatrelaterade skatter på den förbrukningen är avdragsgilla vid bolagens inkomsttaxering, var industri- och energibranschernas verkliga kostnader för energi- och koldioxidskatterna . Storleksordningen kan jämföras med industri- och energibranschernas personalkostnader som var . En ökning av personalkostnaderna med exempelvis , innebär ökade kostnader med cirka 2,8 miljarder kronor.80 Att de klimatrelaterade skatterna är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering innebär i princip följande för de företag som är aktiebolag: 1.Om ett aktiebolag har betalat i energiskatt, blir bolagets verkliga kostnad för energiskatt eftersom energiskatten på minskar bolagets inkomstskatt med (tekniskt sett gör bolaget avdrag med för betald energiskatt vid inkomsttaxeringen och skattesatsen är , vilket innebär att energiskatten på är värd vid inkomsttaxeringen). 2.En del företag har dock skattemässiga underskott. Ett underskott som uppstår vid taxeringen får, om det inte kan kvittas mot en vinst, rullas vidare till kommande års taxeringar för att kvittas mot eventuella framtida överskott.81 hinner inte utnyttja avdragen eftersom de företagen likvideras eller går i konkurs. Allt detta medför att det är rimligt att räkna med en lägre skattesats än . En bedömning är att avdragen vid aktiebolagens inkomsttaxering är värda 25,5 procent.82 3.I de fall som vi beskriver aktiebolagens verkliga kostnader för klimatrelaterade skatter, utgår vi från att avdragen är värda enligt resonemanget ovan. Kostnaderna kan alternativt skattas utifrån ett 78Energiskatt, koldioxidskatt och fordonsskatt är så kallade speciella skatter som ska dras av vid inkomsttaxeringen, se 16 kap. 17 § Inkomstskattelagen (1999:1229), IL. Skattesatsen för juridiska personers inkomst av näringsverksamhet är , se 65 kap. 10 § IL. 79Enligt de företag som ingår i databasen . 80Förädlingsvärdet motsvaras här av intäkter minus kostnader (exklusive personalkostnader). 81Se till exempel , Skattestatistisk årsbok 2010, s. 9. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT lägre värde än , till exempel . När vi gör skattningar med det lägre värdet, anger vi detta särskilt.83 För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag är skatteeffekten svårare att beräkna. Det beror på att deras skattebelastning inte är proportionell mot storleken på inkomsterna.84 Effekterna av att klimatrelaterade skatter är avdragsgilla vid företagens inkomsttaxering kan helt eller delvis falla bort för de företag som inte är skattskyldiga för moms. Då blir momsen en kostnad på samma sätt som för hushållen. Både energi- och koldioxidskatten ingår i underlaget för moms. Det är svårt att peka ut några branscher som i sin helhet inte är skattskyldiga till moms, även om följande områden generellt sett räknas till denna grupp:85 sjukvård, tandvård och social omsorg utbildning bank och försäkring. De flesta företag är dock skattskyldiga för moms. För dessa blir momsen inte någon kostnad eftersom företagen drar av ingående moms (på sina leverantörsfakturor) från utgående moms (på sina kundfakturor). 83Det bör observeras att de använda skattesatserna bygger på bedömningar. Det finns andra bedömningar av värdet av avdragen för klimatrelaterade skatter. beräkningar av offentligfinansiella effekter av skatteändringar har som huvudsyfte att fånga skatteändringars effekter på de offentliga finanserna. Den offentligfinansiella nettoeffekten avser att visa effekten på det finansiella sparandet ett visst år. För företag räknar departementet på följande sätt: Skatteförändringar för exempelvis dieselolja som används inom jordbruket och skogsbruket, skatt på termisk effekt i kärnkraftverk, skatt på bekämpningsmedel antas endast påverka näringsinkomster. Nettoeffekten beräknas för dessa till av brutto (nettoeffekten = bruttoeffekten * (10,263), där 0,263 anger skatt på företagsvinst). För industri och åkerier antas att bruttoskatteförändringen påverkar lönekostnaderna, vinsterna och varans pris. Med hänsyn till dessa övervältringsantaganden räknas nettot ut som en andel av bruttot. Vid beräkningarna till klimatpropositionen blev nettoeffekten av bruttoeffekten för ikraftträdandeåret. Se e-post från . Hur stor skatteeffekt avdraget får beror på avgiftsnivån (avgifter tas ut enligt olika procentsatser) och marginalskatten för inkomstskatt. På marginalen kan skatteeffekten variera från . Den lägsta marginalen är för den som inte betalar några avgifter och endast skatt. Den högre marginalen är för den som betalar fulla egenavgifter, inkomstskatt, och statlig inkomstskatt på . 85E-post från , jämför 3 kap. mervärdesskattelagen (1994:200). När det gäller fastigheter finns det en möjlighet att frivilligt registrera sig för moms. Det är dock inte möjligt när det gäller uthyrning av bostäder. Ett bostadsbolag (som huvudsakligen hyr ut bostäder) kan dock registrera sig för moms för uthyrning av företagets kommersiella lokaler. Då föreligger delvis skattskyldighet, vilket innebär att företaget får avdrag för en del av betald (ingående) moms. Delvis skattskyldighet föreligger också ofta för andra företag som verkar inom skattefria områden. Till exempel gäller det försäkringsbolag som utöver skattefria försäkringstjänster även kan ha skattepliktiga tjänster. En tandläkare kan utöver skattefria behandlingar utföra skattepliktiga tjänster eller sälja skattepliktiga varor. Förutom att det är svårt att peka ut alla branscher som omfattas av skattefri omsättning är det svårt att bedöma omfattningen av (delvis) skattepliktig verksamhet inom dessa branscher. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? 3.3.2Den handlande och icke handlande sektorns utsläpp EU:s handelssystem för utsläppsrätter omfattar tre tidsperioder. Den första perioden var en försöksperiod och löpte . Den andra handelsperioden löper . Under den andra handelsperioden har det tillkommit ett antal anläggningar i handelssystemet. Mot slutet av den andra handelsperioden () kommer även flyget att ingå i handelssystemet. I både den första och den andra handelsperioden omfattar handeln utsläpp av koldioxid. Den tredje handelsperioden kommer att löpa . Då kommer också fler växthusgaser att omfattas av handeln. I den nedanstående tabellen ges en översikt över utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser . Koldioxidutsläppen utgjorde totalt sett av de totala utsläppen av växthusgaser. i sin tur omfattar av de totala utsläppen av växthusgaser i . Tabell 3.2 Utsläpp av växthusgaser och koldioxid, miljoner ton koldioxidekvivalenter 2005201086 sektorn (exkl. flyg) (inkl. flyg) DÄRAV UTSLÄPP AV KOLDIOXID sektorn (exkl. flyg) (exkl. flyg) Källa: bearbetning av data från . 86Utsläppen för den handlande sektorn (2005-2007) är omräknade enligt de sektorer som ingår i den handlande sektorn under andra handelsperioden (2008-2012). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Utsläppen av växthusgaser från den handlande sektorn var lägst sedan starten av handelssystemet . Enligt kartläggning av utsläppen beror detta främst på finanskrisen och den dåvarande lågkonjunkturen.87 3.3.3Den handlande sektorns utgifter för utsläppsrätter Totalt sett har anläggningar i den handlande sektorn tilldelats ett överskott av utsläppsrätter jämfört med de utsläpp som dessa anläggningar har orsakat. Företag i vissa branscher har dock behövt köpa utsläppsrätter. Utgifterna för utsläppsrätter inom den handlande sektorn har varit låga för de flesta anläggningarna, eftersom tilldelningen av utsläppsrätter har varit högre än utsläppen, se figur 3.4. Också inom EU:s handelssystem som helhet finns det ett ackumulerat överskott av utsläppsrätter, till följd av att de faktiska utsläppen har varit betydligt lägre än det beslutade utsläppstaket.88 Tilldelningen och utsläppen bör jämföras med försiktighet mellan den första och den andra handelsperioden, eftersom den handlande sektorn har haft olika stor omfattning mellan perioderna. Dessutom var det inte tillåtet att spara överblivna utsläppsrätter från den första handelsperioden och använda dessa . Priset på utsläppsrätter sjönk . Att utsläppsrätterna inte gick att överföra till nästa period och att tillgången på utsläppsrätter var större än behovet kan ha bidragit till detta. 88Inom EU:s handelsystem för utsläppsrätter finns en bestämd mängd utsläppsrätter, det vill säga ett beslutat tak för utsläppen. För handelsperioden 20082012 är taket bestämt till summan av medlemsstaternas nationella allokeringsplaner, efter godkännande av kommissionen. Utsläppen inom handelssystemet har för perioden 20082010 varit betydligt lägre än taket, se Europeiska kommissionen, DG Climate Action, News 17 2011, EU ETS emissions increased in 2010 but remain well below pre-crisis level. Se även Europeiska kommissionen, DG Climate Action, Verified Emissions for 2008-2009-2010 and allocations 2008-2009-2010 (). KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Figur 3.4 Tilldelade utsläppsrätter och utsläpp av koldioxid för den handlande sektorn i 20052010 Utsläpp av koldioxid i ton Källa: bearbetning av data från och . Marknadspriset på utsläppsrätter inom handelssystemet har varierat sedan handelssystemet introducerades . Till exempel var priset i inledningen av den nuvarande handelsperioden (20082012) per ton utsläppsrätt. Sedan sjönk priset snabbt till per ton . Därefter har priset varit per ton då priset åter igen sjönk till . I bilaga 3 beskriver vi prisutvecklingen på utsläppsrätter mer i detalj. Marknaden förväntar sig att priset på utsläppsrätter inom handelssystemet kommer att stiga relativt fram . Fram förväntar sig marknaden ett pris som är lägre än per ton.89 89Uppgifter om stängningspriser per från Carbon, se figur C i bilaga 3. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Regeringen redovisar i budgetpropositionen en prognos över intäkterna från den kommande auktioneringen av utsläppsrätter i tredje handelsperioden 20132020.90 Som underlag för den prognosen har regeringen skattat ett pris på utsläppsrätterna motsvarande per ton , vilket är ett något högre pris än vad marknaden förväntar sig. De antaganden som avser priset på utsläppsrätter i regeringens prognos har gjorts av Energimyndigheten.91 I de beräkningar i EMEC-modellen som har uppdragit åt att göra, har antagit priset på utsläppsrätter per ton . I kartläggningar som deltagit i på nordisk nivå (se avsnitt 4.3.1) har per ton antagits som pris på utsläppsrätter . Följden av antaganden om ett högt framtida pris på utsläppsrätter är att resultatet visar förhållandevis höga kostnader för den handlande sektorn. Det kan i sin tur bidra till kompensationskrav från företag och branscher.92 Utgifter för utsläppsrätter inom olika branscher I de flesta industribranscher har anläggningarna fått ett överskott av utsläppsrätter. Det totala värdet av överskottet beräknas till såväl för den första som under den andra handelsperioden. Se tabell 3.3. och 3.4. Det sammanlagda överskottet för de två handelsperioderna kan därmed beräknas ha varit värt . Det bör dock observeras att i de fall som företag säljer sina tilldelade utsläppsrätter, ska ersättningen beskattas, se avsnitt 2.2.4. Sådan beskattning kan reducera värdet av överskottet. 2011/12:1 s. 31. 92Ett exempel på diskussioner om kompensation till företag inom den handlande sektorn är de konsultationer som kommissionen genomförde . I dessa diskuterade man att göra det möjligt för medlemsstaterna att ge statsstöd till energiintensiva företag som kompensation för ökade kostnader till följd av ökade elpriser genom handelssystemet. eu/competition/consultations/2011_questionnaire_emissions_trading/index_en.html. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Tabell 3.3 Överskott/underskott av utsläppsrätter per bransch och värdet av utsläppsrätterna 20052007 (första handelsperioden) och varor av trä el, gas, värme * Vid beräkningen av överskott/underskott av utsläppsrätter har utgått från officiella rapportering. I den rapporteringen ingår utsläpp från i branschen stål- och metallframställning eftersom bränsle och utsläppsrätter härrör från . Källa: bearbetning av data från , GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 3.4 Överskott/underskott av utsläppsrätter per bransch och värdet av utsläppsrätterna 20082010 (andra handelsperioden) och varor av trä Försörjning av el, gas, värme och *Data per bransch är inte direkt jämförbara , eftersom de inte är fördelade på samma sätt. Det som är för energiändamål ingår i stället i försörjning av el, gas, värme och kyla. **Vid beräkningen av överskott/underskott av utsläppsrätter har utgått från officiella rapportering. I den rapporteringen ingår utsläpp från i branschen stål- och metallframställning eftersom bränsle och utsläppsrätter härrör från . Källa: bearbetning av data från , Carbon och . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Ett exempel är branschen stål- och metallframställning. För den branschen har tilldelningen av utsläppsrätter varit högre än de faktiska utsläppen, vilket har resulterat i ett överskott. fick företagen ett överskott av utsläppsrätter motsvarande ett värde på . jämföras med den branschens utgifter för energi- och koldioxidskatter. var utgiften för dessa skatter , se tabell 3.1.93 Samtliga företag inom stål- och metallframställning är aktiebolag, vilket innebär att den verkliga kostnaden för energi- och koldioxidskatter är lägre, cirka 423 miljoner kronor.94 Ett annat exempel är anläggningar inom branschen pappers- och pappersvarutillverkning. motsvarade överskottet av gratis tilldelade utsläppsrätter ett värde på . Detta kan jämföras med utgifterna för energi- och koldioxidskatt som var efter avdrag vid inkomsttaxeringen. Befintliga anläggningar inom branschen försörjning av el, gas och värme har inte fått gratis tilldelning av utsläppsrätter. De har därför varit tvungna att köpa utsläppsrätter. behövde dessa anläggningar köpa utsläppsrätter motsvarande utsläpp, vilket motsvarade en beräknad utgift på . Anläggningar inom branscherna tillverkning av trä och varor av trä samt utvinning av metallmalm har också behövt köpa utsläppsrätter under både den första och andra handelsperioden, eftersom tilldelningen av utsläppsrätter har varit lägre än deras utsläpp. Se tabell 3.3 och 3.4.95 Utsläppsrätterna påverkar indirekt priset på el, eftersom elpriset avgörs av kostnaden för att producera el på marginalen i energisystemet. Kostnaden inkluderar priset för både kol och utsläppsrätter.96 Ett högre elpris påverkar exempelvis elintensiv industri och hushållen. Energiskattesatsen på el som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i yrkesmässig växthusodling är dock i stället för den normala skattesatsen för år 2011.97 93Enligt våra beräkningar i SCB:s databas .