rfr · GZ0WRFR5 · 2012-01-01 00:00:00 — En viktig del av verksamheten rör e-tjänster för bättre förskrivning och användning av läkemedel, t.ex. forskning om e-recept och webbaserad läkemedelsrådgivning men också om läkemedelsanvändningen som analyseras med hjälp av nationella register. Andra delar av forskningen handlar om användning av handdatorer (iPAD, iPhone) inom t.ex. onkologi och om träning med simulatorer i vården. eHälsoinstitutet utför utvärderingsuppdrag åt SKL, och företag. eHälsoinstitutet har basfinansiering från , i län, i län och Linnéuniversitetet. För verksamheten finns en styrgrupp med representanter från , , , , SBU och näringslivet. [48, 54] Innovationskontor vid universitet och högskolor Vid många av och högskolor har man inrättat innovationskontor. Syftet är att bygga upp kompetens för att stödja nyttiggörandet av forskningsresultat. Innovationskontoren ska bl.a. kunna ge kvalificerad rådgivning inom patentering, licensiering och kontraktsforskning. Vidare ska innovationskontoren inspirera, informera och stimulera till en mer inno- 11 Projektet för telemedicin delfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Region och i kommun är samarbetspartner och delfinansierar projektet. INNOVATIONFORSKNINGSAMVERKAN 2011/12:RFR5 Det kan ske exempelvis genom idétävlingar, utbildningar och konferenser. Regeringen har skjutit till särskilda medel för att bygga upp innovationskontor vid universiteten. De nya kontoren ska inte bara hjälpa forskare från det egna lärosätet, utan är skyldiga att stödja forskare från andra universitet och högskolor [55]. Vårdpersonalen har ofta goda idéer om hur deras dagliga arbete kan förenklas och hur vården kan bli bättre. Med rätt hjälp kan dessa idéer omvandlas till nya produkter. har haft relativt få miljöer som kan hjälpa till att kommersialisera idéer från vårdpersonal som inte själva är forskare till innovationer inom hälso- och sjukvården. För att öka antalet samverkansmiljöer driver programmet Innovationsslussar inom hälso- och sjukvården. En innovationssluss är tänkt att fungera som en brygga mellan dem som arbetar i sjukvården, forskare och näringslivet. Innovationsslussen ska bestå av personal med kunskap om de regionala innovationssystemen och vara ett för t.ex. hur man söker patent, hur man tar fram prototyper eller hur CE-märkning12 går till. Den ska också kunna förmedla nödvändiga kontakter för såväl företagsbyggande som teknisk utveckling och forskning. Om innovatören inte själv önskar driva sin idé vidare och exempelvis bilda ett bolag, kan idén i stället ofta överlåtas mot ersättning till innovationsslussen. ska också vara en kontaktnod för företag och exempelvis kunna förmedla de ingångar som krävs för att de ska kunna genomföra testning av innovationer i riktiga vårdmiljöer. I den senaste utlysningen av stöd till innovationsslussar har beviljat sex landsting och regioner medel för uppbyggnad eller vidareutveckling av verksamheterna. [56, 57] För att få en grov uppskattning av hur mycket innovativ verksamhet inom eHälsa som pågår vid innovationslussar respektive innovationskontor runt om i har det genomförts en enkät13. Endast slussar och kontor som fått stöd från respektive riktade medel från regeringen tillfrågades14. Flera av de kontaktade representanterna för såväl slussarna som kon- 12CE-märkning innebär att tillverkaren eller importören har följt de grundläggande krav som återfinns i de EU-direktiv som reglerar detta. 13Frågorna som ställdes var: Hur många projekt stödjer/arbetar ni med ? Hur många av dessa är inom området eHälsa i vid mening? Hur många idéer har inkommit ? Hur många av dessa är inom området eHälsa i vid mening? 14De nio slussar som kontaktats fick i ett första steg planeringsbidrag från . Året efter fick sex av slussarna fortsatt finansiering. Idésprutan i fick inte fortsatt finansiellt stöd och kunde därmed aldrig starta sin verksam- 2011/12:RFR5 INNOVATIONFORSKNINGSAMVERKAN toren har framhållit att det är svårt att ta fram exakta siffror. Därför bör det betonas att siffrorna i flera fall är uppskattningar. Innovationsslussar Antal inkomna idéer januarioktober 2011 och pågående projekt inom eHälsa * Pågående projekt inkluderar även projekt som kommit in Den översiktliga kartläggningen visar att det fram t.o.m. oktober har kommit in sammanlagt över 400 idéer till de sju innovationsslussar som medverkade i undersökningen. Av dessa klassades omkring 115 vara inom eHälsa vid mening. Det betyder att av alla idéer som kommit in till slussarna i vid mening rör eHälsa. Några slussar sticker ut i redovisningen. Innovator uppskattar att runt hälften av de idéer som kommit in till samlas under kategorin eHälsa, medan i inte mottagit någon idé inom området.15 innovationssluss ansåg att verksamheten var för ny för att de skulle kunna besvara frågorna. InnovationskontorETT, Innovationskontoret Fyrklövern, Uminova och Innovationskontor Väst har inte haft möjlighet att lämna de uppgifter som efterfrågades. 15 innovationssluss har återupptagit sin verksamhet sedan endast tillbaka, vilket möjligen kan förklara att de inte har fått in några idéer inom eHälsa eller har några pågående projekt på området. Några av slussarna är nya medan andra funnits . Detta kan eventuellt påverka mängden av både inkomna idéer och pågående projekt. INNOVATIONFORSKNINGSAMVERKAN 2011/12:RFR5 Innovationskontor antal inkomna idéer januarioktober 2011 och pågående projekt inom eHälsa. * Pågående projekt inkluderar även projekt inkomna . Andelen projekt inom eHälsa som innovationskontoren är involverade i varierar mellan 1 och 16 projekt. Innovationskontor Syd är det kontor som deltar i flest antal projekt inom eHälsa. Framtidens hälsa och sjukvård är en av våra stora samhällsutmaningar där bedöms ha förutsättningar för internationellt ledande innovationskraft. Om utmaningarna kan mötas skapas goda affärsmöjligheter som kan ligga till grund för långsiktig och hållbar tillväxt, vilket är särskilt viktigt för ett exportberoende land som . För att hitta bra lösningar krävs samverkan mellan flera aktörer. Med utlysning Utmaningsdriven innovation är syftet att stimulera sektorsövergripande innovationsprojekt som kan leda till nya processer, produkter och tjänster. Utlysningen är utformad i ett antal steg som kommer att pågå till 2013, och Framtidens hälsa och sjukvård ingår som ett delområde. För att få finansiering krävs att kluster av aktörer med minst en forskningsaktör som kan utvärdera resultaten samverkar. Den första delen av utlysningen stängde [58, 59]. VINNOVA-programmet Utmaningsdriven innovation antal inkomna ansökningar och beviljade projektbidrag inom eHälsa 2011 [58, 59] 16Innovationskontoren och deras verksamheter är organiserade olika, varför siffrorna inte är direkt jämförbara. 17Siffrorna inkluderar inte (). 18Inkluderar även de förslag som UU Innovation hjälper KTH att analysera. 2011/12:RFR5 INNOVATIONFORSKNINGSAMVERKAN Utöver det innovationsarbete som bygger på idéer eller forskningsresultat har många pekat på möjligheterna med s.k. innovationsupphandling inom vård- och omsorgssektorn [42, 60]. Innovationsupphandling betyder upphandling av okända lösningar på faktiska problem eller behov. Det kan handla om såväl varor som tjänster eller sätt att organisera en verksamhet. har lyft fram bl.a. IT-lösningar för ökat patientdeltagande och utrustning för hemvård som viktiga områden där innovationsupphandling bör kunna tillämpas [44]. En form av innovationsupphandling, förkommersiell upphandling, är ett sätt att köpa nyutveckling med bibehållen konkurrens. Konceptet bygger på ett undantag för forsknings- och utvecklingstjänster i EU:s upphandlingsdirektiv [61] och används bl.a. av , och . Tanken är att köparen arbetar i samverkan med innovativa företag och forskningsmiljöer under hela utvecklingsprocessen. Fördelarna är dels att innovationsarbetet tydligt utgår från verksamhetens verkliga behov, dels att det redan från början finns en kund för slutprodukten. Upphandlingen görs i konkurrens, dvs. upphandlaren annonserar ett underlag som beskriver behovet varefter intresserade företag får ansöka om att delta. När innovationsupphandlingen är genomförd finns nya lösningar på marknaden och vanlig upphandling kan göras där hela marknaden kan delta. Alla företag kan delta i förkommersiella upphandlingar. Men erfarenheterna från och är att de flesta som har fått kontrakt har varit inhemska små eller medelstora företag. Det normala är att intellektuella rättigheter tillfaller det utvecklande företaget, medan den upphandlande myndigheten får någon form av användarlicens. Innovationsupphandling är ett sätt att påverka företagens innovationskraft. De företag som får kontrakt i en innovationsupphandling får också en viktig första referenskund. Men för att innovationsupphandling ska göra nytta i samhället krävs stöd för processen. har fått regeringens uppdrag att etablera en nationell stödfunktion för att underlätta innovationsupphandling i den offentliga sektorn i enlighet med förslaget från . En första utlysning om förkommersiell upphandling i offentlig verksamhet har öppnats och beräknas pågå till utgången av 2012. Budgeten för utlysningen är maximalt [60, 63]. AFFÄRSMÖJLIGHETER MED FRAMGÅNGSRIKA E-TJÄNSTER Förkommersiell upphandling sker i fyra steg [60, 63] 1.Problembeskrivning: Underlag annonseras och företag ansöker i konkurrens om att delta. 2.Förstudie: Företag som presenterar de mest lovande lösningarna beviljas finansiering för att genomföra förstudier. 3.Prototyp: Företag som presenterar de mest lovande lösningarna efter förstudier beviljas finansiering för att ta fram prototyper. 4.Testserier: Företag som presenterar de mest lovande prototyperna beviljas finansiering för att genomföra testserier. Identifiera och samla in behoven via webbtjänst Att identifiera och tydligt ställa samman vårdens och omsorgens verkliga behov är en nyckelfaktor för livskraftiga innovationer. Det gäller såväl om idéerna kommer från forskare eller medarbetare inom vård och omsorg som vid innovationsupphandling. Som exempel har National Innovation Center i utvecklat ett webbaserat verktyg där sjukvårdspersonal kan registrera behov och önskemål om hur deras verksamhet skulle kunna förbättras. Förslagen får sedan betygsättas och kommenteras av kollegorna för att därefter eventuellt väljas ut för en innovationsupphandling. 6 Affärsmöjligheter med framgångsrika e- tjänster Moderna IT-lösningar för att möta behoven inom vård och omsorg innebär goda affärsmöjligheter för den privata sektorn. Privata företag kan delta som en part i lokala och regionala initiativ eller bedriva eget innovationsarbete. Lyckade exempel kan bidra till nya arbetstillfällen och regional tillväxt och i vissa fall även spridas nationellt och internationellt. [3, 44] Det finns även en snabbt växande marknad för smarta hälsotjänster som kan laddas ned till mobiltelefoner och läsplattor. Konsumenters önskan att exempelvis utföra olika former av hälsotester såsom att övervaka blodtryck kan öppna upp för nya affärsmöjligheter. En viktig poäng med det nationella arbetet för större öppenhet avseende kvaliteten i vård och omsorg i är att skapa ett mer innovativt klimat. Tanken är att om kvalitetsuppgifter görs tillgängliga även utanför verksamheten ökar också möjligheterna för externa entreprenörer att bidra med nya lösningar. AFFÄRSMÖJLIGHETER MED FRAMGÅNGSRIKA E-TJÄNSTER MyHealth@Age19 är ett projekt som riktar sig till äldre i . Projektets övergripande syfte är att med hjälp av teknikstöd förbättra hälsa, trygghet och rörelsefrihet för den åldrande befolkningen i regionen. Produkterna och tjänsterna är inriktade på mobila trygghetslarm, ordinerad egenvård och sociala nätverk. Tjänsterna har utvecklats i nära samverkan mellan äldre personer, vård- och omsorgspersonal, IT-företag och forskare. Förmedlingen av tjänsterna sker via mobilt nät och smartphone. Projektet som bedrivs i är ett delprojekt i ett större EU- finansierat projekt20. och organisationer i , , och medverkar. Olika privata företag i , och ansvarar för utvecklingen av teknikstödet och för kommersialisering av produkter och tjänster. Projektet genomfördes och hade en budget på . Mobil röntgen ökad trygghet och färre transporter med mobil röntgen vid startade . Projektet riktar sig framför allt till äldre och svaga människor på särskilda boenden. Vårdpersonal åker ut med en mobil röntgenapparat till patientens särskilda boende och genomför röntgenundersökningen. Sedan skickas bilderna via nätet till en röntgenläkare på sjukhuset. Vinsten med mobil röntgen är ökad trygghet för äldre, resursbesparing genom att personal inte behöver följa med till sjukhus samt minskning av onödiga transporter. Vidare kan metoden minska behovet av att uppsöka sjukhus och ge tidsvinster. IT-stödet inom har länge varit tämligen outvecklat, men har e-verktyg börjat användas även inom den här sektorn. Mobipen21, en digital penna som används inom hemsjukvården är ett verktyg för att dokumentera arbete i kommunerna. Pennan används för att registrera personalens ankomsttid och vem det är som anländer. Dessutom lagras allt som skrivs på blanketten i pennan. När personalen går använder de pennan för att registrera sluttiden för besöket. I och med detta arbetssätt får kommunen en kvittens på att någon verkligen varit hos vårdtagaren eftersom etiketten i dörrkarmen är unik för varje vårdtagare - man måste verkligen ha varit inne i bostaden för att kunna genomföra dokumentationen. 19Har drivits av och ehälsa (EIC) vid , tillsammans med , och Bodens kommuner samt itföretagen . 20Northern Periphery Program se . I projektet är i och , , parter tillsammans med . 21Utvecklad av företaget , numera . och all dokumentation med automatik och vårdtagaren får dessutom behålla dokumentationen som ett kvitto från besöket. Mobipen har fått mycket uppmärksamhet och slagit igenom på många platser. Över 40 kommuner från norr till söder använder sig av tekniken . Det finns även återförsäljare av pennan i , , och . [66, 67] Svenska innovationer inom eHälsa har kommit starkt . Re- geringen, Närings- och Socialdepartementen, , och andra nationella aktörer har identifierat detta område som särskilt utvecklingsbart för exportsatsningar. Swecare drev därför 2009-2011 ett projekt som syftar till att öka verksamhetsnyttan av e-tjänster inom vården, förkorta tiden mellan innovation och färdig produkt samt underlätta att produkterna når ut på en internationell marknad [68]. Programmet accelerator drevs och hade som mål att etablera en nationell arena där vårdgivare, företag, myndigheter och andra intressenter stärker varandra och utnyttjar befintliga nätverk formulera en konkret åtgärdsplan för att stödja relevanta projekt och företag. är en webbtjänst för att jämföra olika vårdgivares kvalitet22. På redovisas offentlig statistik kring enskilda vårdgivare på ett anpassat sätt för att möjliggöra jämförelser av skillnader och likheter mellan olika vårdgivare. Vårdgivare erbjuds också att mot en kostnad att komplettera den offentliga statistiken med egna presentationer av sina verksamheter. Sajten har vunnit flera priser, bl.a. vårdens som tidningarna och tillsammans delar ut. 7 Tillväxt och exportmöjligheter () uppmanar sina medlemsländer i en resolution att ta fram långsiktiga strategier för utveckling och införande av eHälsa [70]. För att följa upp resolutionen genomfördes en världsomspännande studie där 114 länders status när det gäller eHälsa undersöktes [71]. Syftet med studien var att beskriva aktuell status i de olika länderna när det gäller användningen av verktyg för eHälsa. Studien visar som förväntat på stora skillnader mellan länder. 22 drivs av företaget med ekonomiskt stöd av bl.a. . Internationella samverkansprojekt finansierade av EU AAL Ambient Assisted Living hjälpmedel för äldre i pågår ett EU-projekt, Ambient Assisted Living (AAL), som handlar om bl.a. moderna IT-lösningar som stöd för äldre [72]. Inom ramen för projektet ska nya stöd och hjälpmedel för äldre tas fram. Med hjälp av IT och telekommunikation ska äldre personer få möjlighet att stanna kvar längre i sin hemmiljö och få stöd till egenvård och möjlighet till bättre hälsa. Syftet är också att äldre ska få stöd till ett fortsatt aktivt liv när det gäller t.ex. möjligheten till arbete, kultur och sociala nätverk. deltar 23 länder i programmet och i är ansvarig medlem. I en utvärdering av programmet lägger man bl.a. tryck på att det behövs aktiva åtgärder för att skapa en ny och bättre syn på åldrande där äldre medborgares fortsatta deltagande i samhället och i ekonomin värdesätts och ses som en tillgång för EU snabba insatser för att inrätta en dynamisk marknad för IT och åldrande, som kan leverera innovativa produkter och tjänster och goda resultat genom att kombinera forsknings-, marknads- och spridningsinsatser att det inrättas partnerskap för att stärka banden och utbytet mellan forskning och utveckling, innovation, aktörer på marknaden, lagstiftare och slutanvändare. epSOS ta med dig din patientinformation ut i är tillsammans med SKL projektledare för ett stort EU- projekt inom hälsoområdet i stort, epSOS, som handlar om hur informationen ska kunna följa med patienten mellan länder inom EU, i enlighet med det europeiska patientrörlighetsdirektivet. Syftet är att öka patientsäkerheten genom att vårdpersonal får snabb tillgång till den viktigaste dokumentationen. I nödsituationer kan medicinsk personal på det viset påskynda processen med diagnostisering och livräddande åtgärder. Projektet löper fram . SKL leder det operativa arbetet och är ordförande i styrelsen. startade en pilotdrift med en europeisk patientöversikt som innehåller bl.a. information om vilka läkemedel patienten tar, labbsvar, diagnoser och behandlingar, allergier och kontaktuppgifter. Den ska vara läsbar på alla europeiska språk i de 23 länder som deltar i projektet [73]. goda förutsättningar för export Jämfört med många andra länder har både en vård och omsorg med hög kvalitet och en väl utbyggd IT-infrastruktur. Det ger goda förutsättningar för att konkurrenskraftiga företag ska växa fram inom e-hälsosektorn och utveckla produkter som är attraktiva också för en internationell marknad. Med export av e-hälsotjänster skapas inte bara tillväxt och sysselsättning i . En ökad export inom området kan också bidra till eHälsa i eftersom erfarenheter och kunskaper från andra länder förs tillbaka till lan- finns ett stort intresse från utländska hälsodelegationer att besöka för att få kunskap om hur hälso- och sjukvård kan bli mer effektiv med hjälp av IT-lösningar [74, 75]. Stöd till företag för att stimulera export ser eHälsa som ett av de viktigaste områdena inom Health Care & Life science. har man startat ett nätverk för e-hälsoföretag, som erbjuder en kontaktnod för erfarenhetsutbyte och samarbete mellan svenska och utländska aktörer. En viktig del av arbete är rådgivning till företag med exportambitioner. Det handlar bl.a. om att förmedla kunskap om den affärskultur och de finansieringsformer (t.ex. genom samhällssubvention eller privata försäkringar) som råder i de länder man vill etablera sig i. Företagen behöver också stöd för att välja etableringsstrategi och skapa kontakter med tänkbara kunder och partner. finns däremot ingen riktad statlig satsning hos inom eHälsa, vilket det finns inom t.ex. miljöteknik och livsmedel. Det innebär att företagen själva måste bekosta de av tjänster som är avgiftsbelagda [74]. driver en riktad statlig satsning för småföretag inom vård- och omsorgssektorn som kallas utvecklingscheckar. Satsningen pågår och sker i pilotform varför enbart företag verksamma i ett fåtal regioner i kan delta23. Tjänsteföretag som företrädesvis har landsting och regioner eller kommuner som kunder prioriteras, och stödet ska gå till att köpa externa tjänster vid en utvecklingsinsats. finansierar också, inom ramen för EU:s regionala strukturfondsprogram, projekt specifikt inom området eHälsa, t.ex. utveckling av lösningar för bättre vård på distans som görs vid och eHälsa i (EIC) [75, 76]. ser det som viktigt framöver att arbeta med att förbättra möjligheterna för småföretag att delta i offentliga upphandlingar inom vård- och omsorgssektorn. För att ett företag ska kunna exportera sina produkter ställs ofta kravet att de ska ha genomfört lyckade referensprojekt som visar att lösningarna fungerar [75]. ska stimulera internationellt samarbete för att ytterligare stärka svensk forskning och innovation. Inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveckling ska främja, samordna och utvärdera svenskt deltagande samt sprida information och vara rådgivande. Vidare stöder svenska innovatörers möjligheter att nå en exportmark- 23 , och ; ; samt nad och kan ekonomiskt stödja företag och forskare för att underlätta inter- nationalisering av svenska innovationer [59]. Exempel på svenska företag inom eHälsa med export24 Det finns flera exempel på svenska företag som exporterar produkter inom eHälsa till marknader utanför . Bland dessa finns såväl stora som små och medelstora företag, och exempel på e-tjänster som exporteras är trygghetslarm för äldre och system för diagnostik på distans (se nedan). Medan stora företag ofta söker direkt etablering på en internationell marknad behöver mindre företag i många fall bygga upp samarbeten med partner och distributörer för att nå ut på nya marknader [74]. är ett litet företag som utvecklar e- hälsolösningar framför allt för , t.ex. system för att dokumentera insatser i hemsjukvården och digital nyckelhantering. startade Phoniro arbetet med att nå marknader utanför , och man har börjat exportera i mindre skala till , och . Som framgångsfaktorer för exporten nämner man vikten av att i förväg ha kunskap om lagkrav och finansieringsformer i de länder man vill etablera sig i och om att beslutsprocesserna ofta blir långsamma när kunderna är stora organisationer. Vidare pekar man på betydelsen av lokal närvaro i de länder man vill exportera till. Det kan vara antingen i form av en egen säljorganisation eller med hjälp av lokala partners [67]. Ytterligare ett exempel är som utvecklat ett system för diagnostik på distans för personer med oregelbunden hjärtrytm. Med systemet kan patienten själv undersöka sitt hjärta hemma, och informationen skickas automatiskt till en central server som vårdpersonalen når via webben. Företaget exporterar till de nordiska länderna samt och . För att nå framgång på exportmarknaden lyfter företaget fram betydelsen av att ha ett välutvecklat nätverk som ger möjlighet till personliga möten med tänkbara kunder. Vidare pekar man på vikten av att kunna visa upp trovärdiga referensprojekt och kunna erbjuda pilotinförande i form av kliniska forskningsprojekt [77]. Export av svenska nationella e-tjänster Utöver exportmöjligheterna för den privata sektorn finns en potential att exportera också offentligt finansierade och förvaltade e-tjänster. Inom e- hälsoområdet är det i första hand invånartjänster som är aktuella för export. Det kan då handla om hela koncept, dvs. allt från teknisk plattform och grafisk profil till redaktionellt innehåll, eller delar av innehållet i en portal såsom faktatexter om sjukdomar. Norska Helsedirektoratet (motsvarande ) har efterfrågat att använda vårdinformation från (se kap. 3). Önskemålet är att köpa valda faktatexter och själva ombesörja översättning och publicering av materialet. Enligt landstingsägda Inera, som 24 Exemplen på företag inom e-hälsosektorn kommer från . MÖJLIGHETER OCH RISKER MED E-TJÄNSTER ANALYS AV INTERVJUMATERIAL driver , inväntar man svar på ett anbud som bygger på en avgift per inköpt text. Inera för också diskussioner med danska företrädare om möjligheten att lansera en dansk (se kap. 3). Från sida är önskemålet att kunna köpa en paketlösning med hela konceptet inklusive utbildning om tjänsten [78]. potentiell marknad för svenska e-verktyg