rfr · GZ0WRFR10 · 2012-03-01 00:00:00 — 6.3.2 uppföljning av pensionsvillkoren på scenkonstområdet följde kulturutskottet upp frågan om pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Arbetet syftade till att kartlägga problem kring pensioner som kunde finnas för scenkonstnärer samt tjänstepensionsavgifternas påverkan på institutionernas och de fria gruppernas val av repertoar och anställningsbeslut. Av uppföljningen framgick bl.a. att haft stora problem med tjänstepensionspremiesystemet sedan övergången till institutionsspecifika 2007. Eftersom anställda är frilansare med mycket varierande anställningstider inom och utom tjänstepensionssystemet kan de individuellt uträknade premierna variera kraftigt. Av kulturutskottets uppföljning framgick att kompenserats för merparten av den kostnadsökning som övergången till institutionsspecifika inneburit. uppgav dock att man inte fått fullständig kompensation för kostnadsökningarna. Vidare ansåg alliansen att kostnadsnivån inte kunde anses som annat än orimlig eftersom merparten av de anställda skådespelarna inte lyckats upparbeta full tjänstepension för perioden och därför valde att arbeta kvar till dess att ålderspensionen skulle falla ut. Alliansen konstaterade att de avgifter som organisationen betalade för att finansiera skådespelarnas rätt till pension därmed inte skulle komma att utnyttjas av den enskilde.197 gör ett tillkännagivande om scenkonstpensionerna Utskottets arbete ledde till att bl.a. gav regeringen till känna att regeringen skyndsamt borde låta analysera vilka ekonomiska effekter övergången till institutionsspecifika haft för de statsunderstödda sång- och dansinstitutionerna som underlag för ett eventuellt ställningstagande till Avtalet reglerar pensionsförmåner för statligt anställda och hur förmånerna ska beräknas. Avtalsslutande parter är och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga området. Centrala avtal 2008:3, . 197Rapporter från : Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet (2008/09:RFR1). 2011/12:KrU10 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER en engångsjustering av statsbidragsnivåerna. Dessutom uppmanades regeringen att undersöka möjligheterna att ge institutionerna stabilare planeringsförutsättningar genom att sätta en gräns för hur omfattande en tjänstepensionsavgift får vara, mätt som andel av utbetalad lön för en enskild scenkonstnär.198 tillsatte regeringen en utredning med uppdraget att genomföra en översyn av regleringen av tjänstepensionerna för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Uppdraget inriktades på att finna förslag till ett system som skulle vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området. I uppdraget låg även att finna förslag på hur kostnaderna för arbetsgivarna skulle kunna bli förutsägbara.199 presenterade utredningen sitt slutbetänkande Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten.200 Utredningen innehöll ett antal förslag på hur man skulle kunna lösa de problem med pensionspremier som uppkommit på scenkonstområdet. Betänkandet har remissbehandlats och beretts i Regeringskansliet.201 gör ett nytt tillkännagivande 2011 Som ett resultat av att regeringen inte vidtagit några åtgärder i fråga om problemen med scenkonstpensionerna föreslog ett enigt kulturutskott att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om scenkonstpensionerna. konstaterade att det pensionssystem som tillämpades på det statsunderstödda scenkonstområdet medförde negativa konsekvenser för såväl scenkonstinstitutionerna som de konstnärliga yrkesutövarna och publiken. Trots att det snart hade gått två decennier sedan det första beslutet om ett reformerat pensionssystem och trots att kulturutskottet uttalat sig i detta ärende hade frågan ännu inte lösts. föreslog därför ett tillkännagivande som innebar att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , skulle återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kunde och borde lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt.202 beslutade i enlighet med utskottets förslag och gjorde därmed ett tillkännagivande till regeringen.203 2008/09:KrU1 och rskr. 2008/09:8993. 199Scenkonstpensionsutredningen 2008:01 och prop. 2011/12:1, UO 2, s. 60. 2011/12:1, utg.omr. 2 s. 60. 202Förslaget innebar bl.a. att utskottet tillstyrkte motionsförslag från Socialdemokraterna, och . 2011/12:KrU1 och rskr. 2011/12:74. 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 2011/12:KrU10 har kompenserats men de principiella invändningarna kvarstår bedömer att pensionslösningen för skådespelarna är problematisk. Alliansens statsbidrag har visserligen höjts för att kompensera merkostnaderna för premieförändringen, detta har enlig alliansen minskat bolagets akuta ekonomiska svårigheter. menar att problemen med den nuvarande lösningen inom SPV-systemet kvarstår och inte är bra vare sig för alliansen som företag eller för de anställda skådespelarna. Alla de principiella invändningar alliansen redovisade i samband med kulturutskottets utvärdering kvarstår, enlig alliansen. uppger att man betalar höga och oförutsägbara i snitt av lönen för ett pensionsskydd som alltför ofta inte kan utnyttjas. Att enskilda anställda kan få på av lönen, som ska betalas av en presumtiv arbetsgivare, försvårar alliansens arbete med att förmedla arbete åt dessa individer. Situationen kompliceras enligt ytterligare av att arbetsmarknaden för frilansande skådespelare mellan redan är kärv.204 Dansalliansen berörs indirekt av pensionsproblematiken Dansalliansen berörs liksom av problematiken avseende att höga och oförutsägbara pensionspremier ska betalas av de scenkonstinstitutioner som är presumtiva arbetsgivare. I det förmedlande arbetet kan Dansalliansen konstatera att pensionsproblematiken har en negativ påverkan på de anställdas möjlighet att få arbete. Då PISA-förordningen ger dansare rätt att gå i pension är premierna generellt sett ännu högre än för skådespelarna. För dansare anställda vid , liksom för frilansande dansare i stort, gäller även att de ofta haft anställning vid scenkonstinstitutioner under begränsade tidsperioder. Därmed kan kostnaderna för pensionspremier bli mycket höga som de allra flesta dansare aldrig kommer att omfattas av möjligheten till tidig pensionsavgång.205 6.4 Ekonomiska konsekvenser för a-kassan av alliansreformen Ett av syftena med reformen med att inrätta allianser för professionella frilansande skådespelare, dansare och musiker var som framgår av avsnitt 2.1 bl.a. att avlasta arbetslöshetskassan. Enligt villkoren för statsbidraget till de tre allianserna som ställts upp i regeringens regleringsbrev till , som handlägger bidraget, ska allianserna verka för frilansande skådespelares, dansares och musikers minskade beroende av arbetslöshetskassan.206 204Uppgifter från i e-brev . 205Uppgifter i e-brev från Dansalliansen . 206Regleringsbrev för avseende , Ku2011/1960/RFS (delvis), regeringsbeslut 42. 2011/12:KrU10 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER Som framgår av avsnitt 2.1.2 genomförde AMS en utvärdering av inrättandet av bl.a. med avseende på effekterna på arbetslöshetskassan. Inom ramen för föreliggande utvärdering har möjligheten att på motsvarande sätt beräkna kostnadseffekten för berörda arbetslöshetskassor av införandet av Dansrespektive Musikalliansen undersökts. Resultatet av detta arbete redovisas i bilaga 3. Av bilaga 3 framgår sammanfattningsvis att det är svårt att göra en bedömning av eventuella effekter som inrättandet av Dansrespektive Musikalliansen har haft på arbetslöshetskassan eftersom den grupp som fått alliansanställningar är förhållandevis liten, vilket göra att eventuella effekter på a- kassan blir små. Dessutom har båda de aktuella a-kassorna förlorat många medlemmar , vilket ytterligare komplicerar bedömningen av vilken eventuell påverkan på a-kassan som inrättandet av Dansrespektive Musikalliansen haft. Den s.k. 75-dagarsregeln som begränsar möjligheten att använda sig av a-kassan som inkomstutfyllnad vid deltidsarbetslöshet försvårar ytterligare möjligheten att göra korrekta beräkningar. En av den statliga myndigheten uppgifter är att fördela stipendier och bidrag inom olika konstområden samt till internationellt kulturutbyte.207 Stipendierna ska ge konstnär en sådan ekonomisk trygghet att han eller hon kan ägna sig åt konstnärlig yrkesutövning utan avbrott.208 De långtidsstipendier som fördelar får användas av mottagaren utan krav på redovisning. Anställda vid scenkonstallianserna kan inte få stipendier som är avsedda för konstnärens uppehälle. Däremot kan anställda vid allianserna beviljas projektbidrag och bidrag för internationellt kulturutbyte. Om en anställd vid en allians beviljas projektbidrag måste denne ta tjänstledigt från alliansen om hon eller han tar ut arvode från projektmedlen. Detta för att dubbla ersättningar inte ska utgå. De medel som fördelar på teaterområdet bedöms inte ha avgörande påverkan på områdets struktur och arbetsmarknad totalt sett eftersom de medel myndigheten fördelar är små och det finns förhållandevis många institutionsteatrar med tillsvidare- och visstidsanställda. På dansområdet där fasta institutioner och tillsvidareanställda är mer ovanligt har de medel som fördelar däremot stor betydelse. Inrättandet av Dansalliansen har inneburit att arbetsstipendier frigjorts då äldre dansare fått an- 2011/12:1 utg.omr. 17 Anslag 5:2. Regleringsbrev för avseende Ku2010/1203, 2011/14, 437/KV, 1960/RFS (delvis), anslag 5:2, ap. 208Förordning (1976:528) om bidrag till konstnärer. 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 2011/12:KrU10 ställning vid Dansalliansen, vilket varit positivt för yngre dansare som fått del av i större omfattning . och relationen till alliansanställning uppger att vissa som fått anställning vid allianserna också uppburit långtidsstipendier från . Myndigheten menar att det är scenkonstalliansernas ansvar att kontrollera om detta förekommer och i så fall hindra att dubbla utbetalningar görs. bevakar kontinuerligt arbetssituationen för de anställda skådespelarna och menar att man har en god överblick över de anställdas engagemang.209 påpekar att stipendiaterna kan göra uppehåll i sina stipendier, dvs. ta ut pengarna med fördröjning, om de får ett arbete som omfattar . Denna möjlighet finns eftersom man inte får ta ut beviljade stipendiemedel om man arbetar mer än halvtid.210 Musikalliansen har tre anställda musiker som får fleråriga skattepliktiga arbetsstipendier (långtidsstipendier) från . Dessa musiker är tjänstlediga de uppbär dessa stipendier, vilket i stort sett innebär ett löneavdrag motsvarande stipendiesumman.211 Dansalliansen uppger att man i enlighet med alliansens regler kontrollerar vilka anställda som beviljats olika typer av stipendier och bidrag. Vid något enstaka tillfälle har dansare anställts som redan beviljats arbetsstipendium. I dessa fall har dansaren sökt tjänstledigt för den tid då arbetsstipendium betalats ut.212 209Uppgifter i e-brev från . 210Förordning (1976:528) om bidrag till konstnärer. 211Uppgifter i e-brev från Musikalliansen . 212Uppgifter i e-brev från Dansalliansen . 7 Utvärderingsgruppens bedömningar och förslag Scenkonstområdet är i stor utsträckning frilansbaserat med förhållandevis få tillsvidareanställningar. Som ett resultat av detta varvar många frilansande skådespelare, dansare och musiker engagemang med perioder då de saknar arbetsgivare och inkomst. Mot denna bakgrund har staten i omgångar inrättat allianser för scenkonstnärer. Enligt de syften med statsbidragen till allianserna, som ställt sig bakom, ska allianserna öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet utveckla matchning och arbetsförmedling öka frilansande scenkonstnärers möjlighet till kompetensutveckling öka den konstnärliga friheten stimulera den konstnärliga utvecklingen på området. Vidare har regeringen med utgångspunkt i dessa syften formulerat villkor för bidragen till scenkonstallianserna. Enligt gällande villkor ska allianserna verka för frilansande skådespelares, dansares och musikers trygghet och minskade beroende av arbetslöshetsförsäkringen stimulera till utveckling och rörlighet inom respektive konstområde. beslutade om nya nationella kulturpolitiska mål. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. I utvärderingen analyseras alliansernas verksamhet även i förhållande till dessa syften. Scenkonstallianserna bidrar till frilansande scenkonstnärers trygghet Sammanlagt 315 frilansande skådespelare, dansare och musiker har en alliansanställning. Dessa scenkonstnärer har därmed en regelbunden inkomst och kan undvika att vända sig till arbetslöshetskassan för sin försörjning under de perioder då de saknar engagemang. Utvärderingen visar att detta skapar en ekonomisk och social trygghet som dessutom förstärks av att den som har en alliansanställning lättare kan få banklån för att t.ex. köpa bostad. Den anställde kan också vara föräldraledig och sjukskriven med bättre villkor än den som arbetar på frilansbasis utan en alliansanställning. Allianserna erbjuder även kompetensutveckling och arbetar med arbetsförmedlande verksamhet. Den som riskerar att förlora sin anställning vid alliansen kan få arbetsgivarens stöd att karriärväxla. En alliansanställning innebär även att de anställda blir del av en varaktig arbetsgemenskap som många frilansare annars saknar. Av utvärderingen framgår att den ökade trygghet som en alliansanställning innebär uppfattas som mycket positiv av samtliga individer och organisatio- 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG 2011/12:KrU10 ner som tillfrågats. Även om utvärderingsgruppen kan konstatera att många kvalificerade frilansande skådespelare, dansare och musiker står utanför allianserna bedömer utvärderingsgruppen sammanfattningsvis att reformen med scenkonstallianser på ett avgörande sätt ökat den sociala och ekonomiska tryggheten för dem som anställts. Av utvärderingen framgår också att den avgjort största andelen av alliansernas totala kostnader utgörs av löner till den konstnärliga personalen. Det visar att den sociala och ekonomiska tryggheten för scenkonstnärerna prioriterats i verksamheten, vilket ligger väl i linje med alliansreformens syfte. Scenkonstalliansernas effekt på a-kassan oklar Det finns metodologiska problem att belägga vilka kostnadseffekter på arbetslöshetskassan som inrättandet av Dansrespektive Musikalliansen haft. Trots att det inte varit möjligt att göra en exakt kostnadsberäkning menar utvärderingsgruppen emellertid att de sammantagna samhällsekonomiska effekterna kan antas vara begränsade då det i sammanhanget är förhållandevis få individer som berörs av alliansreformen. I likhet med den utvärdering av som dåvarande () genomförde 2000 menar utvärderingsgruppen att allianserna dock medfört andra vinster, inte minst den sociala och ekonomiska tryggheten för de frilansande scenkonstnärer som fått en alliansanställning. Utvärderingsgruppen bedömer även att alliansreformen medfört en minskad administration av de tillfälliga men återkommande perioder av arbetslöshet som många frilansande scenkonstnärer har. Den minskade administrationen torde ha avlastat såväl Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassan som de enskilda scenkonstnärer som fått en alliansanställning. Kravet på tidigare engagemang i offentligt finansierad verksamhet kan ifrågasättas Utvärderingen visar att meriterna för dem som ansöker om anställning vid scenkonstallianserna beräknas på grundval av omfattningen av tidigare yrkesverksamhet som enligt de grundkrav som parterna kommit överens om i kollektivavtal i viss omfattning ska utgöras av engagemang i statligt/offentligt finansierad verksamhet.213 Förespråkarna för detta krav pekar på att det har historiska skäl och menar att det kan uppfattas som rimligt att staten stöder de enskilda frilansande skådespelare, dansare och musiker som arbetar vid de scener och i de grupper som staten, kommuner eller landsting valt att stödja verksamhetsmässigt, t.ex. genom verksamhets- och/eller projektbidrag. Kraven på tidigare meriter från statligt/offentligt finansierad verksamhet för att få en alliansanställning skulle 213 Musikalliansen beaktar dock i viss mån andra faktorer, såsom mångfald i uttryck, geografisk spridning och jämställdhet, i samband med rekrytering av konstnärlig personal. Detta görs i enlighet med det kollektivavtal som ligger till grund för verksamheten. 2011/12:KrU10 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG därmed understryka att allianserna är en del av den statliga kulturpolitiken. I detta sammanhang vill gruppen dock framhålla att den statliga kulturpolitiken inte är begränsad till att enbart söka skapa goda förutsättningar för den kulturverksamhet som finansieras med offentliga medel. Utvärderingen visar att det finns en diskussion om utformningen av de grundkrav som ska uppfyllas för att komma i fråga för en alliansanställning. Diskussionen gäller bl.a. frågan om att meriter från privat finansierad verksamhet inte är kvalificerande för anställning på samma sätt som meriter från statligt/offentligt finansierad verksamhet. Diskussionen sker mot bakgrund av att scenkonstområdet är under stark förändring, och många scenkonstnärer går mellan privat och offentligt finansierade anställningar och uppdrag. Utvärderingsgruppen konstaterar att kravet på att i viss omfattning ha arbetat inom statligt/offentligt finansierad verksamhet har historiska skäl och att parterna kommit överens om villkoren för anställning i kollektivavtal (se avsnitt 2.1 och 3.2). bedömer utvärderingsgruppen att de negativa konsekvenserna för en enskild scenkonstnär som är välmeriterad och som har haft en hög sysselsättningsgrad som utövare inom sitt scenkonstområde , men i förhållande till alliansernas grundkrav inte i tillräcklig utsträckning arbetat åt arbetsgivare med statlig/offentlig finansiering, riskerar att bli betydande. Utvärderingsgruppen noterar i detta sammanhang att allianserna i de system med tidskonton som tillämpas i syfte att premiera en hög sysselsättningsgrad bland dem som redan är anställda likställer arbete som skådespelare, dansare respektive musiker oavsett om det avser privat eller offentligt finansierade anställningar eller uppdrag. Även om det finns historiska skäl till kravet att i viss omfattning ha arbetat inom statligt/offentligt finansierad verksamhet för att komma i fråga för en alliansanställning, kan det mot bakgrund av syftet med statens stöd till scenkonstallianserna och de förändringar som sker på scenkonstområdet enligt utvärderingsgruppens bedömning finnas skäl att överväga i vilken mån kravet alltjämt är relevant eller om det bör förändras. Gruppen har inte haft möjlighet att fördjupa sig i konsekvenserna av en sådan eventuell förändring och föreslår därför att regeringen uppdrar till lämplig förvaltningsmyndighet att närmare utreda frågan. Därvid bör även de praktiska svårigheter som eventuellt kan finnas med värderingen av meriter från privat finansierad verksamhet tas upp samt hur dessa i så fall kan avhjälpas. Även frågan om hur meriter från tv och film ska bedömas bör övervägas. Som framgår av utvärderingen har vissa scenkonstnärer, framför allt musikalartister, erfarenhet som utövare från flera olika scenkonstområden. Även frågan om hur meriter från olika scenkonstområden ska bedömas i samband med rekrytering till allianserna bör tas upp av en kommande utredning. Uppdraget bör enligt gruppen genomföras i samråd med berörda aktörer/parter. Resultatet av förmedlingsinsatserna bör följas upp För att få engagemang som skådespelare, dansare eller musiker är scenkonstnärerna i hög grad beroende av att upphovsmän, initiativtagare och arrangörer 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG 2011/12:KrU10 känner till dem och deras konstnärliga uttryck. Utvärderingen visar att de tre scenkonstalliansernas arbete med arbetsförmedling och matchning i första hand syftar till att genom olika aktiviteter föra samman de anställda utövarna med potentiella arbets- eller uppdragsgivare, snarare än att förmedla enskilda uppdrag, även om detta förekommer i begränsad omfattning. Det är svårt att uppskatta hur många uppdrag som alliansernas förmedlingsinsatser genererar eftersom en insats där kontakter uppstått kanske inte direkt leder till ett engagemang men kan komma att spela en avgörande roll för möjligheten att få arbete längre fram. Utvärderingsgruppen bedömer att allianserna arbetar aktivt med förmedlingsinsatser och att det sätt allianserna utformat arbetet på är anpassat till de förutsättningar som råder på scenkonstområdet. kan gruppen konstatera att utfallet av insatserna inte har utvärderas på ett systematiskt sätt. Även om det ur metodologisk synvinkel kan vara svårt att mäta hur många uppdrag som förmedlats och vilken karaktär de haft, bedömer utvärderingsgruppen att det är rimligt att återkommande utvärdera resultatet av alliansernas förmedlingsinsatser och förutsätter att detta kommer att göras fortsättningsvis. Därmed skulle bl.a. det villkor för statsbidraget som avser utveckling och rörlighet inom respektive scenkonstområde kunna följas upp. Allianserna erbjuder även icke anställda frilansare kompetensutveckling Att erbjuda de anställda kompetensutveckling är en betydelsefull del av alliansernas ansvar som arbetsgivare. Utvärderingen visar att samtliga tre scenkonstallianser arbetar aktivt med insatser för kompetensutveckling och att verksamheten inte enbart är öppen för anställda utan även för andra professionella frilansare inom respektive scenkonstområde. Allianserna samverkar även med andra aktörer. Utvärderingsgruppen konstaterar att den verksamhet som allianserna bedriver är en av få möjligheter till kompetensutveckling för frilansande scenkonstnärer och att denna kompetensutveckling fyller en viktig funktion för såväl anställda som icke-anställda frilansares möjlighet att utvecklas i sitt yrke. Allianserna ger anställda stöd vid karriärväxling Utvärderingen visar att samtliga tre scenkonstallianser erbjuder sina anställda stöd om frågan om karriärväxling blir aktuell. Detta kan t.ex. inträffa om en anställd inte varit tjänstledig från den aktuella alliansen för att arbeta som skådespelare, dansare eller musiker i tillräckligt hög omfattning och därför riskerar att förlora sin anställning vid alliansen. Uppgiften att hjälpa anställda till karriärväxling är särskilt viktig för Dansalliansen eftersom karriären som professionell dansare för många avslutas . Mot bakgrund av det som framkommit i utvärderingen gör utvärderingsgruppen bedömningen att allianserna på ett ändamålsenligt sätt erbjuder sina anställda stöd om frågan om karriärväxling blir aktuell. 2011/12:KrU10 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG Samarbetet med Arbetsförmedlingen fungerar delvis I rapportens avsnitt 3.4.1 redogörs för scenkonstalliansernas samarbete med Arbetsförmedlingen. Där framgår bl.a. att kontakterna och samarbetet har förbättrats när det gäller förmedlingsfrågor. Även om det alltjämt kan finnas förbättringsområden uppfattar utvärderingsgruppen att samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och allianserna avseende förmedlingsfrågor i väsentliga delar fungerar tillfredsställande när samarbete varit aktuellt. Det kan eventuellt i vissa fall finnas vinster att göra vad gäller samverkan och samordning mellan Arbetsförmedlingen och scenkonstallianserna kring insatser avseende kompetensutveckling. De planer på samarbete som funnits har dock inte kunnat realiseras. konstaterar gruppen att scenkonstallianserna och Arbetsförmedlingen i hög grad har olika målgrupper för och syften med sina utbildningsinsatser. Gruppen bedömer att samarbete mellan scenkonstallianserna och Arbetsförmedlingen bör eftersträvas när detta är ändamålsenligt. Utvärderingsgruppen konstaterar dock att det är viktigt att gällande regelverk, däribland lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () följs för att skattemedel ska användas på ett effektivt och ansvarsfullt sätt och för att rättssäkerheten ska upprätthållas.