rir · H0B523 · 2012-12-13 00:00:00 — Det har skapat ett mer enhetligt arbetssätt inom enheten Det har skapat ett mer enhetligt arbetssätt mellan olika enheter Det har ökat rättssäkerheten i ärendehandläggningen Det har lett till ökad administration Det har minskat medarbetarnas utrymme för att erbjuda flexibla och individuella lösningar för den asylsökande Det har lett till minskat inflytande över den egna arbetssituationen Det har förbättrat mottagandeprocessen generellt Annat, nämligen: Anser du att mottagningsverksamhet har en ändamålsenlig organisation för att förbereda den asylsökande för en eventuell senare etablering i ? Eventuella kommentarer: 70 öppna svar GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Anser du att samverkan mellan (mottagningsenheten) och Arbetsförmedlingen lokalt fungerar tillfredsställande inför och under överlämningen av ärenden för personer som beviljats uppehållstillstånd och som ska in i etableringsreformen? Om du svarade nej på ovanstående fråga, vilken samverkan anser du skulle behövas? Hur tar det på din enhet i genomsnitt från det att den asylsökande har haft sitt PUT-samtal till dess att Arbetsförmedlingen (Af) har haft sitt första etableringssamtal? Representant för Af sitter med under hela eller delar av PUT-samtalet I ett separat möte som PUT-samtalet Vilken form av organiserad sysselsättning finns på er enhet? Annat, nämligen: Är det vanligt att personer som är inskrivna i mottagningssystemet efterfrågar någon form av organiserad sysselsättning? Ja, mycket vanligt Ja, ganska vanligt Nej, ganska ovanligt Nej, mycket ovanligt BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Anser du att det är övervägande positivt eller negativt för den enskilde att den organiserade sysselsättningen erbjuds i mindre utsträckning jämfört med tidigare? För personer som får uppehållstillstånd För personer som får uppehållstillstånd För personer som får av- eller utvisningsbeslut i sista instans Finns det frivilligorganisationer som lokalt/regionalt erbjuder någon form av sysselsättning för inskrivna vid er mottagningsenhet? Ja, och samverkan förekommer Ja, men samverkan förekommer inte Har du uppfattat någon skillnad i det övergripande fysiska eller psykiska hälsotillståndet hos dem som är inskrivna i mottagningssystemet i och med minskningen av den organiserade sysselsättningen? Ja, bättre hälsotillstånd Ja, sämre hälsotillstånd Nej, ingen skillnad Eventuella kommentarer om den organiserade sysselsättningen: 75 öppna svar Anser du att de insatser erbjuder de inskrivna rustar dem för etablering i respektive för ett återvändande? Både rätt insatser och i tillräcklig omfattning Rätt insatser men inte i tillräcklig omfattning Inte rätt insatser men i tillräcklig omfattning Varken rätt insatser eller i tillräcklig omfattning GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Om du inte anser att ger rätt och tillräckliga insatser hur anser du att insatserna borde utvecklas? Anser du att mottagningsenheterna i sina insatser borde kunna prioritera en asylsökande som med hög sannolikhet kommer att få uppehållstillstånd? Ja, det skulle behövas Ja, det görs Vad anser du om samlade information om möjligheter, rättigheter och skyldigheter till den enskilde i mottagningssystemet? (handbok m.m.) Vilken typ av information saknas eller tillhandahålls i för liten omfattning? Anser du att den gruppinformation/introduktion (vanligtvis ) som ska erbjudas den asylsökande ger en tillräcklig introduktion till det svenska samhället? Ja, men den borde vara ett obligatoriskt moment (med sanktionsmöjlighet) Erbjuds samtliga vuxna asylsökande att delta i gruppinformationen? Nej, nämligen inte: BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Är det vanligt att mottagningsenhetens reception får frågor som egentligen hör till andra myndigheters eller aktörers ansvarsområden (t.ex. Arbetsförmedlingen, , eller kommunen)? Ja, mycket vanligt Ja, ganska vanligt Nej, ganska ovanligt Nej, mycket ovanligt Anser du att gruppinformationen, som den förväntas genomföras , lämnar tillräckligt utrymme för lokal anpassning och flexibilitet? Anser du att man som asylsökande generellt får tillräcklig information om vilka möjligheter man har att komma i kontakt med den svenska arbetsmarknaden under asylprocessen? Eventuella kommentarer om information: 50 öppna svar Anser du att svenskundervisning inom mottagningssystem kan underlätta och påskynda möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt? Ja, för alla i mottagningssystemet Ja, för dem som får positivt beslut Ja, för dem som får positivt beslut efter överklagande Ja, för dem som ska återvända GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Är det vanligt att inskrivna i mottagningssystemet efterfrågar svenskundervisning? Anser du att de verktyg som finns att tillgå (t.ex. webbplatser, välkomstmapp, bibliotek på orten, frivilligorganisationer m.m.) kan ersätta tidigare Ja, helt och Ja, i stor För personer i en För personer i en Eventuella kommentarer om svenskundervisning: 57 öppna svar Erbjuder er mottagningsenhet praktikmöjligheter för asylsökande? Ja, och vi hjälper även asylsökande att ordna praktikplats Ja, men asylsökande får själv ordna praktikplats BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Anser du att praktik kan underlätta och påskynda möjligheterna till etablering, och/eller underlätta för ett återvändande eller sk. spårbyte? Ja, underlätta etablering för personer som beviljas PUT i första instans Ja, underlätta etablering för personer som beviljas PUT i senare instans Ja, underlätta återvändandet för personer som inte beviljas PUT Ja, underlätta för personer att senare bli arbetskraftsinvandrare Eventuella kommentarer om praktik: 45 öppna svar Inom hur från ansökan och inskrivning har den asylsökande i praktiken möjlighet att kunna arbeta i givet processer (förutsatt att AT-UND beviljas)? som ansökan lämnas in Får asylsökande som har fått avslag på sin asylansökan information från om möjligheten att istället ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd inifrån (så kallat spårbyte)? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Anser du att det skulle behövas mer samverkan mellan enheter inom olika verksamhetsområden när det gäller frågor om asylsökandes möjligheter att praktisera och arbeta under asylprocessen? Är din bedömning att en asylsökande generellt klarar sin egenförsörjning på den dagersättning som man får ? På vilket sätt (förutom dagersättning och särskilda bidrag) skulle kunna underlätta för den asylsökande att bli egenförsörjande i mottagningssystemet? Anser du att den kartläggning av den asylsökandes yrkes- och utbildningsbakgrund som ska göras under mottagningens utredningssamtal (MUS) skulle behöva utvecklas/fördjupas för att underlätta den asylsökandes etablering? Ja, kartläggningen behöver utvecklas/fördjupas Ja, kartläggningen behöver utvecklas/fördjupas och göras under PUT-samtalet Nej, kartläggningen är tillräcklig Nej, kartläggningen är tillräcklig men bör göras under PUT-samtalet Nej, kartläggningen är överflödig Är din uppfattning att Arbetsförmedlingen generellt har nytta av kartläggning i sitt arbete för dem som ingår i målgruppen för etableringsreformen? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Eventuella kommentarer om kartläggningen: 69 öppna svar Vad anser du huvudsakligen styr placeringen av asylsökande som behöver hjälp med bosättning (ABO) ? Ange maximalt tre orsaker. Tillgången till ledig utredningskapacitet på mottagningsenheten Tillgången till ledig utredningskapacitet på asylprövningsenheten Tillgången till lediga bostäder Tillgången till praktik eller arbete Tillgången till meningsfull sysselsättning Annat, nämligen: Får inskrivna ABO på er enhet som har beviljats uppehållstillstånd men väntar på kommunplacering möjlighet att ta del av olika typer av insatser? Ja, AF:s etableringsinsatser Ja, vård på lika villkor som övriga bosatta i Vi har inga ABO på vår enhet Anser du att de asylsökande erhåller den hälso- och sjukvård som de är berättigade till enligt gällande bestämmelser? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Vad tror du det beror på att inte alla asylsökande genomgår en hälsoundersökning? Ange maximalt tre orsaker. De anser att de inte behöver någon hälsoundersökning De tror att det kan påverka asylprövningen negativt Det finns praktiska svårigheter (t.ex. reseersättning, barnomsorg, tolk) Det är svårt för att kommunicera innebörden av når inte den asylsökande med kallelse Annat, nämligen: Anser du att en grundläggande hälsoundersökning borde vara obligatorisk för alla Ja, för vuxna Ja, för barn Ja, men bara för dem som fått uppehållstillstånd Har du några ytterligare kommentarer (om t.ex. andra myndigheters insatser, tolkar, offentliga biträden, barnomsorg, skola, m.m.) får du gärna skriva det här: 83 öppna svar BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? 2012:22 Mer att förenkla!