rfr · GZ0WRFR16 · 2012-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Riksdagstryckeriet, , 2012 Life science-industrin är betydelsefull för ekonomi och sysselsättning. Inom denna industri finns ca 40 000 anställda i 700 företag. Life scien- ce-sektorn är även viktig mot bakgrund av dess betydelse för den svenska exporten. Inom life science-industrin finns det en vilja att investera och det satsas mycket på forskning och utveckling (FoU). är vissa stora företags omstruktureringar påtagliga, vilket bl.a. har medfört att forskningsanläggningar stängts och att företagen i stället bygger upp samverkan med akademin inom olika samarbetskonsortier och andra företag. Mot ovannämnda bakgrund anordnade näringsutskottet en offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i . Syftet var bl.a. att belysa hur position kan stärkas för att locka hit industrins forskning och utveckling samt vad som kan förbättras för att se till att fortsätter att vara konkurrenskraftigt. , senior advisor, , science relations director, , vd, medlemsorganisationen , generalsekreterare, stiftelsen , landstingsråd, i län , vd, branschorganisationen , politiskt sakkunnig, . Program för offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Stenografisk utskrift från näringsutskottets offentliga utfrågning den Bilder som visades av föredragshållarna under näringsutskottets Bilder som visades av , ................................... Bilder som visades av , .............. Bilder som visades av , AstraZeneca ............................. Bilder som visades av , .......................... Bilder som visades av , medlemsorganisationen Bilder som visades av , stiftelsen Bilder som visades av , i län ............. Bilder som visades av , Bilder som visades av , .................. Program för offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Tidpunkt: kl. 9.0011.55 Plats: Förstakammarsalen, ordförande (KD) Beskrivning av life science-industrin i och i omvärlden Forskning och utveckling: Var och i vilka miljöer söker de stora företagen efter nya möjligheter? Science relations director , Förutsättningar för tillverkning i Hur små och medelstora företag kan stärka sin konkurrenskraft ytterligare Samverkan mellan sjukvården och näringslivet Exportmöjligheter för svensk medicinteknik PROGRAM FÖR OFFENTLIG UTFRÅGNING OM LIFE SCIENCE-INDUSTRINS FRAMTID I Regeringen om life science-industrin Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna vice ordförande (MP) Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordförande under utfrågningen var (KD), och vice ordförande var (MP). Ordföranden: till vackra förstakammarsal! Det är en glädje för mig som ordförande i näringsutskott att få välkomna er till en hearing om life science-industrins framtid i . Vi ska belysa aktuella och angelägna frågor för ett fortsatt starkt näringsliv och i förlängningen också för fortsatta välfärdsutveckling. Vi ska få lyssna och ställa frågor till representanter för regeringen, landsting, akademi, forskning och givetvis också branschen själv. Det är inte heller någon tillfällighet att vi har en stor bredd bland dagens deltagare och talare, för det är just samverkan mellan regionala och lokala nivåer och mellan sjukvård, landsting, universitet och läkemedelsföretag som är avgörande och måste förbättras ytterligare för att ska kunna behålla och utveckla sin ledande roll som stark innovationsnation inom läkemedelsforskningen. Det krävs också förståelse för den stora omstrukturering som just nu pågår globalt. Jag tror också att det behövs en stark politisk vilja att värna vitala svenska intressen i den här processen. Teknisk utveckling och forskning har dramatiskt förbättrat livsvillkoren för människan. Den medicinska forskningen har inneburit en revolution som bland annat har medfört att medellivslängden har fördubblats de . Det är ett stort steg för mänskligheten men en utmaning för pensionssystemet, måste vi konstatera. Life science-sektorn är också viktig för utifrån ett näringspolitiskt perspektiv. Det är därför som näringsutskott har tagit initiativ till den här hearingen. Life science-sektorn står nämligen för av den totala svenska exporten, vilket är mer än traditionellt starka svenska industrier som papper, , och järn och stål, . Den svenska life science-sektorn exporterade för ett värde av , varav läkemedelsbolagen stod för . Lägg också märke till, och det är en viktig poäng här tycker jag, att nästan all svensk läkemedelsexport kommer från läkemedel som till stora delar är framforskade här i . Life science är den näringsgren i världen som satsar allra mest på just forskning och utveckling, enligt EU:s R&D Scoreboard . Det finns en stark vilja att investera som de stora läkemedelsföretagen genomgår stora omstruktureringar av sin egen forskning och utveckling. Det har medfört att en del forskningsanläggningar har stängt. Beslutet om nedläggning i och i är STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN exempel på just detta. Företagen söker sig nu i stället till samverkan med akademi, olika samarbetskonsortier och andra företag. Branschen står alltså inför stora omstruktureringar och utmaningar. Här behöver vi med gemensamma krafter göra vad vi kan för att skapa gynnsamma förhållanden för tillväxt och utveckling i företagen. Vi behöver ställa oss frågan hur vi kan stärka position som ledande förebild för forskning, utveckling och utvärdering av läkemedel. En av de stora utmaningarna ligger i den kliniska prövningen av läkemedel. För tio erbjöd sjukvården i patienter tidig tillgång till nya behandlingar, vilket även påverkade klimatet för företagen inom life science. Fler företag ville utveckla sina produkter här, och var ett attraktivt land för medicinsk forskning. Att vi nu går i motsatt riktning tycker jag är bekymmersamt såväl utifrån ett patientperspektiv som ur ett näringsperspektiv. Enligt har antalet kliniska prövningar i minskat med . Det här beror bland annat på att sjukvården i inte längre på samma sätt prioriterar den här typen av prövningar. Vi behöver agera långsiktigt. Det är nu som vi måste påverka den framtida utvecklingen på det här området. måste vara konkurrenskraftigt både som innovationsland och som produktionsland av högteknologiska produkter. Om vi i inte längre i samma grad som lyckas utveckla nya läkemedel och bli ännu bättre på att locka hit produktion av läkemedel som forskas fram också i andra länder riskerar att tappa en mycket betydande export. Jag hoppas alltså att vi ska ha en givande och konstruktiv diskussion för att tillsammans kunna ta ansvar för att också ska kunna vara världsledande när det gäller medicinsk forskning. välkomnar jag , som är senior rådgivare eller senior advisor, som det heter, på att beskriva hur life science-industrin ser ut i världen och i . , : Stort tack för inbjudan! Sedan beslutet från har jag på uppdrag sammanställt information som de har behövt för de dagliga besluten om vad man kan göra. Det kommer i en rapport väldigt snart. Jag har sagt det ett tag, men det har kommit lite saker emellan, som regeringsuppdrag om och så vidare. I den rapporten finns en beskrivning av hela innovationssystemet. Det jag kommer att fokusera på är, väldigt kortfattat, hur industrin ser ut, hur industrin har utvecklats i och den globala kontexten. Vad är det då för industri vi talar om? kommer jag att slå in en del vidöppna dörrar. Det har jag hört redan av inledningen här. Det är en industri med ett högt förädlingsvärde för de allra flesta av de produkter som produceras. Exporten är omfattande, vilket leder till stora intäkter för . Det är en viktig exportnäring; den ligger dock efter transportmedel och elektroniktelekom, men ligger, som ordföranden sade, före papper och några till som är riktigt stora näringar för . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är fråga om många kunskapsintensiva arbetstillfällen. 42 000 anställda i företagen har sin kärnkompetens inom life science. Det innebär att life sci- ence-industrin egentligen är mycket större. Alla underleverantörer, konsulter och så vidare finns inte medräknade i den här siffran. Det är kunskapsintensiva arbetstillfällen, 3 200 forskarutbildade finns i industrin. Det finns ingen jämförelse i resten av näringslivet. Läkemedel står för av hela näringslivets forskarutbildade. Dessutom, som redan har nämnts, har vi många anställda inom tillverkning jag kommer att komma tillbaka till det och stora FoU-investeringar. Vilka effekter får vi nu med anledning av ? slut drabbar inte exporten. Man har fortfarande sin site i som är prioriterad och som är den första siten där man startade sin Brilinta, den nya tänkta storsäljaren för . Vi har andra stora produktionssiter. Vi har både kinesiska och indiska ägare, men också i som man har satsat på. Produktionen är viktig. Tittar vi sedan på FoU-investeringarna kan vi notera att de kommer att gå ned, kanske 1½2 miljarder. Kanske av näringslivets totala FoU- investeringar kan drabbas med anledning av det här. Det är lite svårt att sätta exakta siffror på det. Naturligtvis minskar antalet arbetstillfällen, men en del kan sugas upp i resten av industrin. Varför händer det här ? Det är lätt att tro att det här har med att göra, men det har inte särskilt mycket med att göra. Det här beror på en global strukturomvandling i läkemedelsindustrin. Man ser över vad man har, och man gör förändringar. lägger ned en enhet i . De lägger ned en enhet i . I har man lagt ned. Det är en förändring av hela big pharma-industrins sätt att bedriva FoU. Jag kommer att komma tillbaka till det också. Vad beror då det på? Vi ser ju fortfarande att läkemedelsindustrin gör vinster. Man till och med ökar sin försäljning. Det är mycket en ökning beroende på växande marknader. Till exempel , , har en enormt växande läkemedelsmarknad, men det gäller även , , och så vidare. Trots de positiva tecknen tittar läkemedelsindustrin framåt. Patentutgångar på många av de storsäljande läkemedlen innebär minskade intäkter. Det är klart att hälso- och sjukvårdssystemen i olika länder väljer de billigare generikaläkemedlen, kopiorna, när de har chansen. Dessutom pressas priset på nya och etablerade produkter. De växande marknaderna ställer krav på en närvaro, ofta en omfattande närvaro av både produktion och FoU för försäljning, för att komma åt marknaden och också kliniska prövningar på den egna befolkningen. FoU-produktiviteten i läkemedelsindustrin har minskat. Det här måste man möta på olika sätt. tittar man på det. Det innebär att man förnyar sättet man arbetar på, det vill säga hur mycket pengar som går in och hur många nya läkemedel som kommer ut till godkännande. Hur har då big pharma mött utmaningarna ? Vi har sett att det har varit mycket fusioner och uppköp . Man jagar en pipeline, man STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN jagar kompetens och synergier. Varje sådan här omstrukturering har också lett till att man skär ned. Då har man minskat antalet anställda. Bara som ett tecken på hur stora de största bolagen är kan jag säga att mellan, jag tror att det var 2005 och 2010, har dragit ned med ungefär 49 000 anställda men fortfarande har 101 000 anställda globalt. har 61 000 anställda och drar med den här förändringen ned med knappt 30 000. Det är stora drakar det här. Samarbete med akademin och med hälso- och sjukvården har man alltid ägnat sig åt. I ökande utsträckning har man också samarbete med biotechbolag. Man har fokuserat på färre indikationsområden och färre sjukdomar, ofta de som drabbar många personer, där det är breda marknader och stor försäljning i sikte. Och man har vidareutvecklat sina etablerade substanser för att förnya dem och också förlänga patenttiden. De förändringar i arbetssätt som har skett inom big pharma har ofta berott på teknikgenombrott, nya sätt att bedriva FoU. Vi har high throughput screening där man testar stora substansbibliotek och mycket bioinformatik och vi har bioteknikens genomslag. Det är sådant som har lett till förändringar i hur man har bedrivit FoU. Men man ser att det här inte räcker, och vad gör man då? Jo, man krymper ytterligare. Man breddar sina portföljer. En del av bolagen väljer att bredda sina projekt. De går in på inte receptbelagda läkemedel. De går också själva in på generikakopiorna. De går in på veterinärmedicin, på nutrition och så vidare. Andra bolag väljer att göra precis tvärtom, som som har sålt sin veterinärdel och säljer sin nutritionsdel till . Det är lite olika vägar man väljer att gå när man ser att man måste göra förändringar. En stor förändring som kommer är att man prövar nya arbetssätt. Jag vet att kommer att gå in mer på det. Open innovation pratar man om. När läkemedelsindustrin är med är open oftast väldigt grundläggande samarbete för kommersiell verksamhet, generisk kompetens och kunskap. Men det finns andra aktörer också som går in på öppna innovationssamarbeten. Ett exempel på något som big pharma har gått in på är att man samarbetar med offentliga forskningsfinansiärer i till exempel och kring forskningsprojekt om redan kända substanser för att screena och se om man kan hitta vilka sjukdomar som de kan användas mot i ny behandling. Det sker alltså stora förändringar. Här är min sista bild, som jag kommer att stanna vid, för det här är utvecklingen i . har vi längst ned, men tittar vi på totalen ser vi att det alltså är 42 000 anställda. Det här visar inte alla de 42 000 anställda. Jag har tagit bort alla försäljningsbolag, marknadsbolag och så vidare som finns för big pharma. Då handlar det om ungefär 32 000 anställda. De säljer till , men de driver också klinisk prövningsverksamhet i . Det gäller både big medtech och big pharma. Vi ser att industrin peakade 2005 och att den har gått ned något. Men en väldigt stor del av neddragningen beror på neddragningen hos och . Industrin i övrigt har legat nästan . Den lite negativa bild som ibland målas upp stämmer inte riktigt för resten av STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN industrin, utan det är de här två stora drakarna som har dragit ned i . Vi ser alltså många företag som växer och få som drar ned. stod 2004, då de peakade, för 10 400 anställda. är det 7 300, och kommer vi att få se ytterligare neddragningar. Jag vill inte låta som om det här inte är några problem, att det här löser sig. Det här är ett hårt slag mot life science-industrin. Det är inte bara de 1 200 som drabbas i och de som tidigare drabbades i , utan det slår mot underleverantörer, konsulter och de bemanningsföretag som finns. Det drabbar fler anställda än de som arbetar direkt i . Även om vi ser att många växer kan de inte riktigt möta den stora neddragning som sker. Jag har några bilder på vad som hände när omstrukturerades, men också på vad som har hänt med de anställda efter nedläggningen i . Jag kommer inte att hinna visa dem, men om ni vill kan vi komma tillbaka till dem. Även om det är en viss expansion är det inte samma sak som när drog ned. Då försvann inte hela affärsenheter utan de startade ny verksamhet. De kunde då drivas vidare, och många av de anställda finns kvar i de verksamheterna, inom ögonkirurgi, inom hela affärsområden där det fanns både en forskning och en försäljning i det som avknoppades. Så är inte fallet . lägger vi ned FoU, forskningsdelen. Det är heller inte som i , där finns på andra sidan Sundet, och en del får jobb där. Vad är det då som har hänt i de övriga delarna, om jag slutar prata om och tar upp övrigt läkemedel? Läkemedelsproduktionen har, kanske lite oväntat, vuxit i . Det är både kontraktsproduktionen men också generikaproduktion och så vidare som har vuxit. Vi har också de kinesiska och indiska övertagandena som har lett till att vi har behållit produktion. Inom läkemedelsutveckling har vi både en utveckling där några lyckosamma företag tar kända substanser och använder dem för nya indikationsområden. Det finns några sådana företag som har lyckats. Andra delar som har lyckats, men som kanske inte syns i sysselsättningstillväxt, är de som satsar på orphan. Orphanläkemedel handlar om särläkemedel mot sjukdomar som drabbar en väldigt liten patientpopulation och därför har lite mindre stränga regulatoriska krav. De har lyckats komma fram till fas 3, sälja dem och göra stora intäkter. Jag ska gå till de två översta på bilden och avsluta där. Medicinteknik har jag pratat väldigt lite om. Det beror på fokus på . Men medicintekniken har vuxit mycket. Det viktiga för medicintekniken även för diagnostika och utvecklingen av ny utrustning och behandling för hälso- och sjukvården är hälso- och sjukvårdens förmåga att vara kund och beställare, partner i innovationsprocessen, att kunna testa prototyper som utvecklas, att kunna vara första kund och stå för utvärdering när produkten väl är på marknaden. Vi ser en hel del förnyelse och tillväxt inom just de delarna och sådana exempel. Ytterligare, överst på bilden, ser ni en stor tillväxt inom det som är biotekniska verktyg, det vill säga forskningsutrustning. Vi ägnar nu så mycket kraft STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN åt att förstå livets minsta beståndsdelar och för det behövs nya verktyg. Där har utvecklingen varit enorm. Det är ett område där ligger i framkant. Här är en professionalism i innovationsstödssystemen runt lärosätena mycket viktig. Det krävs att vi satsar både på att främja förankring av de företag som finns och på förnyelse och nyetablering. Ordföranden: , , för en mycket intressant beskrivning av läget! ska vi gå över till professor från . Han ska tala om den omstrukturering som sker inom läkemedelsbranschen. , : Jag har en bakgrund som läkare, professor i klinisk farmakologi . Jag är ekonomie doktor och disputerade alldeles för med en avhandling som hette Change in the pharmaceutical industry. efter att den kom aviserades neddragningarna i . Därefter har det varit ganska mycket intresse. Jag är också entreprenör och affärsängel, medlem i ett nätverk som heter PULS. Vi är omkring 15 affärsänglar, experter, och vi driver ungefär fem projekt. Vi exekuterade ett och kommer att göra det med ytterligare några. Vi har säkert två stycken som kommer att bli riktigt stora läkemedel. Det ena sålde vi för . Vi har haft en projektledare per projekt för att ta fram det. Vad är det som händer i ? Det vi har sett är ju ett antal neddragningar, precis som vi hörde berätta om. Vi har sett en ökning av antalet anställda i det klustret. Det har ökat till . Vi har också en diversifiering av klustret som vi precis hörde om. I handlade det om 900 arbetstillfällen . Även där är, såvitt jag förstår, under återanställning. Det finns också en kraftfull vilja att expandera det klustret framöver. Vi får längre fram se vad som kommer att hända i , men jag är inte pessimist, utan jag tror att samma sak kommer att kunna hända i som har hänt i och som håller på att hända i just . Vi som kommer från undrar naturligtvis vad som händer i framöver. Vad händer där inom två eller ? Det är naturligtvis viktigt att vi är förberedda för den utvecklingen. Det vi har sett globalt är en nedskalning av antalet anställda inom big pharma. har vi sett en eskalerande neddragning av antalet arbetstillfällen 300 000 arbetstillfällen globalt, har man räknat ut. Det är lika mycket som alla anställda i de tre största läkemedelsindustrierna, , och . Frågan är vart de här personerna går. En del av svaret fick vi från . Jag tror, och det vi ser är att de går till andra typer av verksamheter i life science-klustret. Vi ser en segmentering och en diversifiering av den här industrin. Det är i det perspektivet som vi ska fråga oss: Vart tar svensk läkemedelsindustri vägen? Vart går den svenska läkemedelssektorn? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Om vi tittar på produktiviteten i läkemedelssektorn ser viatt av amerikanska läkemedel har 153 nya substanser, nya läkemedel, godkänts. Det är knappt 40 . År 19901999 var det 31, åren 20002009, senare, var det 24. Det vi också har sett är att antalet läkemedelsföretag med större kapacitet har minskat . De har konsoliderats från 42 företag 1988 till 2011. En del av er kanske har läst en artikel av som handlar om förändring i läkemedelsindustrin. Han får fram en faktor som korrelerar till antalet registreringar, och det är antalet företag på marknaden. När vi har flera små företag har vi större bas för innovation. Det tror jag är en mycket viktig observation. Varifrån kommer de nya läkemedlen? Naturligtvis kommer de från den stora läkemedelsindustrin. Om vi återigen tittar bakåt ser viatt har kommit från industrin, men kom från offentliga forskningsmiljöer som givetvis kanaliserades via läkemedelsindustrin. Tittar vi på vilka läkemedel det var ser vi att det var läkemedel inom kategorier där man hade high need, alltså ett stort medicinskt behov. vitittar på dem som fick regulatory priority från FDA, det vill säga att de fick en snabbväg genom systemen, kunde vi dubbla den siffran. kom från akademin. Tittar vi på de läkemedel som var speciellt innovativa ser vi att av de läkemedel som FDA bedömde som innovativa kom från akademin. Det säger också en del, att mycket av radikala innovationer faktiskt kommer från akademiska kluster. är de akademiska klustren mycket mer kompetenta än de var för 10 eller . Det vi ser är att vi växer med nya öppna strukturer. Öppenhet och slutenhet är inte två saker i ändan på ett paradigm, utan det här är en gradvis öppenhet. Vi ser alla typer av öppna plattformar, från helt öppna till nästan helt stängda. big pharma är med och jobbar mycket med det här paradigmet. Jag tror att många av framtidens läkemedel mycket väl kan komma från den plattformen. Det är ett enkelt koncept. Majoriteten av alla forskare som är verksamma inom detta område finns utanför industrin. Så enkelt är det. Därför är det också relevant att tro att väldigt många innovationer kan komma utifrån. De innovationerna måste man ta hand om på ett mycket speciellt sätt. Akademin har varit bra på att forska, men att ta fram en produkt är en helt annan sak. Det måste man lära sig. Vi har ett 50-tal olika plattformar. De har olika inriktning. På den bild som visas kan ni se några som är intressanta. På högersidan finns sådana som har med kommersialisering att göra. Där tittar man på nya typer av receptorer, targets, nya polymorfismer eller specialgrupper av patienter och liknande. En del är kopplade till läkemedelsföretag, som ni ser längst ned till höger, till exempel. Ni har forskningsverktyg i mitten, som har som uppgift att ta fram nya strukturer och instrument för att kunna komma fram till innovationer. Sedan har ni också en intressant grupp på den vänstra sidan, nämligen de som är involverade i medicin i tredje världen. Det är ett område STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN där vi har sett ganska lite aktivitet tidigare från den stora läkemedelsindustrin. Här ser vi väldigt mycket aktivitet. Jag ska ta två exempel som är ganska intressanta. Det är MMV för malaria och . är ett partnerskap. var en av dem som verkligen puttade på för att driva igenom detta. Det ska ni ha mycket kredd för. grundades som en öppen organisation. Avsikten var att ta fram nya behandlingsmetoder mot tbc. , efter det att det grundades, har man den största portföljen av nya tb-läkemedel i historien och den största koncentrationen av tb-expertis i världen. Det är ganska bra. Situationen för tuberkulos är att en tredjedel av världen är infekterad. Två miljoner människor dör . Vi har ett multiresistensproblem, och av de patienter som har detta problem får behandling. Vi har inte haft några nya tb-läkemedel . är det en sjukdom som har hög prioritet även i västvärlden. Så här ser det ut . Längst till höger på bilden ser ni klinisk fas 3 och 2. Här har vi sju projekt. Många av dem kommer från läkemedelsindustrin, bland annat har varit med och tagit fram en del. Av tidigare läkemedelskandidater ser ni där ett 1015-tal. Det har varit en explosion av aktivitet inom det här området.