rfr · H00WRFR3 · 2012-10-11 00:00:00 — Offentlig utfrågning om i det internationella kulturlivet Riksdagstryckeriet, , 2012 anordnade en offentlig utfrågning om i det internationella kulturlivet. Syftet med utfrågningen var att få information om hur olika kulturmyndigheter och kulturinstitutioner arbetar med att integrera ett internationellt perspektiv i sin verksamhet samt också att få olika exempel på hur internationellt arbete bedrivs. I det följande redovisas programmet för utfrågningen och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Offentlig utfrågning om i det internationella kulturlivet Förstakammarsalen, ingång från Riksplan (S), kulturutskottets ordförande Exempel på internationellt arbete och samarbete , internationell koordinator, , överintendent, museer för , samordnare för internationella och interkultu- , vd, Svensk Scenkonst, tidigare kulturråd vid svenska ambassaden i (FP), kulturutskottets vice ordförande Offentlig ufrågning om i det internationella kulturlivet Ordföranden: hit till riksdag och till Förstakammarsalen! Speciellt välkomna är alla våra gäster, våra föredragshållare, men också ni andra som har valt att komma hit och lyssna på kulturutskottets utfrågning om i det internationella kulturlivet, som är rubriken. Jag tror att det kommer att bli en spännande förmiddag. Men som ni också har sett är det ett ganska digert program. Ni som ska prata har en ganska tuff uppgift, för det är till varje, och vi måste vara ganska hårda med att hålla de tiderna, för att vi ska kunna klara förmiddagens schema. Men jag tror att ni klarar det alldeles utmärkt. Som ni ser i programmet är det nu fram till , då vi avbryter för en kort kaffepaus och lite möjlighet att prata med varandra här utanför. Efter det startar vi igen med frågestund, då en från varje parti får möjlighet att fråga först, och sedan släpper vi ordet fritt, beroende på hur vi har, där ledamöterna får möjlighet att ställa frågor. Utfrågningen kommer att spelas in. Det är inte direktsändning. Utfrågningen kommer att sändas senare i . Vi vet inte riktigt vilken dag det blir. Då startar vi. Den här frågan har vi diskuterat i utskottet. Det är viktigt att finns på den internationella arenan, men det är också viktigt att den internationella arenan finns i för att berika kulturlivet. Vi har också i politiska ställningstaganden lyft fram det på olika sätt i propositioner och betänkanden. Jag vet att myndigheterna har i sina regleringsbrev att jobba med de här frågorna. Därför är vi väldigt nyfikna på att lyssna på er som har fått möjligheten att berätta om er verksamhet, så att vi får möjlighet att lyssna på vad ni gör. Än en gång: Hjärtligt välkomna till den här förmiddagen! Jag lämnar ordet till , internationell koordinator, , som är första talare . : Jag vill börja med att tacka för att jag fick komma hit. Det är väldigt roligt att ni har valt att fokusera på den här frågan, som jag tror att många myndigheter är mycket engagerade i på kulturområdet. Jag arbetar som internationell koordinator på . är, som de flesta av er säkert vet, en central myndighet under . Vi har i uppdrag att främja internationaliseringen av hela kulturområdet. Vi menar att den konstnärliga utvecklingen stärks av ökade internationella samarbeten. Öppenhet och rörlighet för konstnärliga utövare är avgörande för områdets förnyelse och utveckling. En ökad internationalisering betyder OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET också omvänt att ett varierat kulturutbud från olika delar av världen blir tillgängligt för publiken i . Rent praktiskt innebär det bland annat att vi fördelar bidrag till organisationer, institutioner och grupper inom teater, dans, musik, litteratur, bildkonst, kulturtidskrifter, museer och utställningar. Inom litteraturområdet har vi ett särskilt uppdrag att arbeta för att öka antalet översättningar av svensk litteratur och dramatik, vilket innebär att vi samordnar internationell närvaro vid bokmässor och även arrangerar översättningsseminarier. Men även inom andra konstområden utvecklar vi kontinuerligt nya sätt att jobba för att stärka internationaliseringen. Vi har specifika bidrag för att göra det men jobbar också för att organisationerna ska integrera det internationella perspektivet i sin egen ordinarie verksamhet. Att stimulera och möjliggöra ökad internationalisering är en viktig del av vårt uppdrag för att främja att kulturen kan vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, som ni alla känner igen från de kulturpolitiska målen. Det är ett arbete som kräver samverkan mellan många parter. Andra statliga myndigheter, som och , som ni kommer att få höra mer om , är viktiga exempel på partner som vi samarbetar med. Det är helt naturligt, eftersom vi utgår från samma kulturpolitiska mål. Även i de regionala dialogerna ingår det internationella perspektivet som en viktig del. Men även andra myndigheter, inte minst inom utrikespolitiken, kan vara viktiga partner i arbetet för att öka internationaliseringen av kulturlivet. fick i uppdrag av Sida att fördela stöd till kultursamarbeten mellan kulturaktörer i och i länder där fasar ut traditionellt bistånd. I det här fallet handlar det om , , , , och . De samarbetena ska syfta till att bygga relationer som kan leva vidare även efter det att det svenska biståndet till dessa länder har försvunnit. Eftersom kultursamarbete handlar om ömsesidigt lärande och utbyte har det varit väldigt lätt att skapa intresse för det här stödet. Vi har halvvägs in i programmet kunnat finansiera 40 samarbetsprojekt inom scenkonst, bildkonst, musik, film, litteratur, design och kulturarv. Vi ser det som ett framgångsrikt exempel på projekt där både biståndsmål och kulturpolitiska mål kan uppfyllas inom samma program. Generellt skulle vi önska en större samordning mellan de utrikespolitiska, biståndspolitiska och kulturpolitiska insatserna för att nå målen. Därför arbetar vi från aktivt med att peka på de goda utrikespolitiska effekter som kan uppnås genom att kulturaktörer är involverade. Konstnärer inom alla områden är ofta förändringsaktörer. Man är snabb på att reagera på aktuella händelser och försöka synliggöra skeenden, något som efterfrågas inte minst inom de satsningar på demokrati och yttrandefrihet som har gjorts inom biståndspolitiken. Inte sällan leder det till att författare, konst- OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET närer, musiker och skådespelare förföljs och fängslas. Det borde säga någonting om konstens och kulturens kraft. har därför haft i uppdrag att arbeta för att öka antalet städer i som tar emot så kallade fristadsförfattare: journalister, dramatiker och författare som lever under hot i sina egna hemläder och som genom fristadsprogrammet ges en möjlighet att verka i . Vi tycker att det är väldigt viktigt att understryka vilken resurs dessa författare med sina erfarenheter och sin förmåga att omsätta dem i litterär form kan vara för de samhällen som tar emot dem. Vid sidan av att inspirera fler städer att ta emot fristadsförfattare arbetar vi därför för att se till att de författare som är här kan få vara en del av den litterära offentligheten i , komma ut och publicera sina verk och möta en publik. Vi tror att och svenskt kulturliv har väldigt mycket att tjäna på det. Vår huvudsakliga verksamhet för att stödja internationaliseringen är som sagt att fördela bidrag till internationella samarbeten, turnéer i utlandet, internationella gästspel i och översättning av litteratur och dramatik. Det är vår uppfattning att de bästa samarbetena blir till om kulturlivet självt får initiera och hitta samarbeten som utgår från egna behov, kontaktnät och förutsättningar. har våra stöd möjliggjort bland annat teatersamarbeten i , dansgästspel i och samt åtskilliga musikturnéer över hela världen med allt från körsång till popmusik. Flera internationella utställningsprojekt i blir också av genom stöd från oss. Det är vår erfarenhet att kulturutbyten och samarbeten också kan spela en roll för handels-, export- och Sverigefrämjande. Men kulturmyndigheterna kan inte själva, med våra mycket begränsade resurser, möta de behov som finns av till exempel ökade exportsatsningar inom de kulturella och kreativa näringarna. ser vi att ungefär samma mekanismer styr de små företagens möjlighet att satsa internationellt. De vet ofta själva vilka sammanhang som är viktiga inom just deras bransch, men det kan vara svårt att ha resurser att satsa på att komma ut. Ett litet resebidrag kan därför vara avgörande för att en sådan satsning blir av. Vi tror att kulturmyndigheterna med våra erfarenheter skulle kunna vara en viktig resurs i de exportfrämjande satsningar som handelsministern har initierat, och vi tycker att det borde vara en naturlig utveckling av det arbete som redan pågår mellan näringspolitiken och kulturpolitiken för att främja kulturella och kreativa näringar. har framgångsrikt arbetat med kultur för att främja bilden av . Även har samverkat med ambassader och konsulat, inte minst ambassader där det finns utsända kulturråd för kulturprojekt som också kan främja Sverigebilden. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET I sådana sammanhang kan viktiga dörröppnare vara välkända kulturpersonligheter som , stora satsningar som på i eller senare samma vår, då är temaland vid världens största barnbokmässa i . I kölvattnet av de stora, synliga arrangemangen finns möjligheter att skapa kontakter, generera uppmärksamhet i internationell press och skapa synlighet kring frågor som är viktiga även utanför det rent kulturpolitiska fältet. Här vill jag passa på att nämna Almapriset, , som delades ut här i för tionde året och som administrerar. Almapriset är, som ni säkert känner till, världens största pris för barnlitteratur och det näst största litteraturpriset efter . Priset syftar till att stärka barns kulturella rättigheter på global nivå och ges stort medialt utrymme internationellt, inte minst när tillkännagivandet, som sker i , sänds live till bokmässan i , där hela barnboksvärlden och många av de nominerade kandidaterna är samlade. Att har inrättat ett pris av den här sorten ger ett starkt signalvärde om hur viktig vi tycker att barnkulturen är. Jag har väldigt mycket mer som jag skulle kunna säga, men eftersom tiden är begränsad vill jag bara avsluta med att säga att vi tycker att det är på hemmaplan som fotarbetet för att stärka kulturlivets internationalisering görs. Genom att nationellt, regionalt och lokalt stödja och stimulera fritt konstnärligt skapande, genom att satsa på institutioner, fria grupper och enskilda konstnärer, skapar vi de allra bästa förutsättningarna för en internationalisering av kulturlivet som bygger på förnyelse, tillgänglighet och nyfikenhet. Om vi dessutom kan samverka så att den kulturella dimensionen stärks i hela utrikesrelationer tror jag att vi kan ta ytterligare steg i rätt riktning. Ordföranden: så jättemycket, från ! Då går ordet till , som är kanslichef på . : Tack för att jag fick komma! Jag är chef för . arbetar med att främja enskilda konstnärers möjlighet till konstnärligt skapande. När det gäller internationalisering arbetar vi med bild och form, musik, teater, dans och film. Vår utgångspunkt är konstnärernas egna initiativ. Vår målsättning med internationaliseringen är konstnärlig fördjupning och utökade arbets- och inkomstmöjligheter. Som statlig myndighet har vi arbetat med detta väldigt . Men konstnärer har faktiskt arbetat ännu längre med detta. Konstnärer har alltid rest. Stenhuggare reste från kyrkobyggnad till kyrkobyggnad, och gycklare reste från marknad till marknad. turnerade runt hela världen, och reste till och , till och OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET De reste för att de på olika sätt förändrade och fördjupade sina konstnärskap, och de reste för att arbeta och nå andra marknader. är det vi kallar internationalisering en integrerad och självklar del av flertalet konstnärskap. är det inte längre fråga om bildningsresor för att sedan åka hem och verka och inte heller bara något som en världsstjärna gör. arbetar och verkar man i ett konstnärligt landskap som till stora delar har tagit bort nationsgränserna. Man samproducerar, nätverkar, studerar och bor utomlands . Man arbetar i grupperingar med konstnärer från flera länder. Ett stort antal yngre konstnärer med examen från konstnärlig högskola har spenderat delar av sina studier utomlands. För dem är att verka på en internationell arena en självklarhet. Huvudparten av de kontakter och utbyten som konstnärerna själva initierar är inom och . Att genom konst och kultur skapa en gemensam respekt och förståelse för varandras olikheter är av stor vikt inom EU. I snabb takt ser vi dock att konstnärernas egna nätverk och initiativ sträcker sig vida utöver gränser. Tätare kontakter knyts med och . Internationaliseringen handlar heller inte längre om att åka till huvudstäder. Det är utbyten från det regionala till det regionala, från till , från huvudstäder till det lokala eller från det lokala till det lokala. Varför då stödja enskilda konstnärer och deras internationalisering och inte enbart institutioner, grupper och organisationer? Ja, de enskilda utgör faktiskt delarna i organisationerna och grupperna. Det finns egentligen ingen åtskillnad, och det finns verkligen ingen motsättning. Skillnaden är till stora delar administrativ. En enskild konstnär kan dessutom kraftfullt påverka ett flertal och till och med ett områdes utveckling. Vi vet att internationellt stöd till individer är effektivt och att det verkar långsiktigt. Det fanns när konstnärerna var en av de få grupperna i samhället som reste och verkade i andra länder. är de bara en bland många. Vi lever i ett globaliserat samhälle, och det vore väldigt märkligt ifall konstnärerna, konsten och kulturen vore isolerad. Det finns några ytterst få länder i världen som försöker sig på det som tur är med ganska dåligt resultat. Vi brukar säga att internationaliseringen leder till utveckling. Ja, men vilken utveckling och för vem? Det kan man fråga sig. Vi tror att alla vinner på en internationalisering. Om en effekt av att vi stöder internationaliseringen är att våra oberoende, starka och ofta kritiska konstnärer visar på värden av yttrandefrihet och demokrati, då har vi nog alla vunnit. Viljan från konstnärerna att arbeta internationellt och med internationella kontakter ökar dramatiskt. Det går väldigt snabbt . inkom totalt 8 000 ansökningar av alla slag till . Ungefär en tredjedel av dem handlade direkt om internationellt stöd. Ökningen av antalet ansökningar om internationellt stöd har varit kraftfull . OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET internationella stöd och verksamhet omfattar ca . Huvudparten av det är till bild- och formområdet. Det berör ca 700 konstnärer. arbetar alltså med internationellt kulturutbyte inom områdena bild och form, musik, teater, dans och film. Det är ett utbyte som ska initieras från konstnärerna. Nämnden har fått regeringens uppdrag att speciellt utveckla former för internationalisering inom bild och form med programmet Iaspis och för dans med internationella dansprogram. Förutom direktstöd arbetar vi med längre arbetsvistelser vid viktiga institutioner utomlands för svenska konstnärer och för inbjudna utländska konstnärer i . Vi arbetar med information om konstområdena och med utåtriktad programverksamhet. Vi arbetar med vissa permanenta platser. På bilden jag visar ser ni de nuvarande platserna för permanenta studio- och ateljévistelser som vi har utomlands. Men som helhet arbetar vi utan begränsningar gällande länderfokus. har vi också fått regeringens uppdrag att speciellt utveckla former för internationaliseringen för komponister inom musiken. arbetar också övergripande och strukturellt med konstnärernas villkor. Det gör vi också internationellt. Vi gör det i nordiska sammanhang, och vi gör det i EU-sammanhang och europeiska sammanhang och i globala nätverk. här i riksdag visas den polska konstnären videoverk I samma stad, under samma himmel Verket innehåller berättelser från sju kvinnor med invandrarbakgrund som bor i . Deras historier berättas av svenska kvinnor som har filmats i sina hem. hade ett längre ateljéstipendium på . Internationellt kulturutbyte handlar inte om att resa, utan det handlar om resultat. Ordföranden: så jättemycket för det, ! Då går ordet till , som är generaldirektör för . : Så roligt att se er allihop! Det är jättespännande att få berätta om Statens musikverks internationella verksamhet. har funnits och en månad. Det är inte enbart en myndighet som ger stöd till kulturlivet utan också en kulturarvsmyndighet. Jag tänkte ta er lite grann igenom det. Vi säger att är en samlingsplats för kompetens, expertis och oväntade möten inom musik, teater och dans. Det låter väldigt vackert. Vi jobbar med att främja konstnärlig utveckling och förnyelse. Det har varit en sorts utgångspunkt för det vi kallar Musikplattformen. Vi levandegör också kulturarvet inom teatern, musiken och dansen. Under förrförra året, , fick det som då hette Statens musiksamlingar också uppdraget att ta OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET hand om teaterns och dansens kulturarv, och det har implementerats i myndigheten. Vi jobbar med att fördela stöd till musiklivet. Då är det främst det fria musiklivet som vi prioriterar. Vi ser det fria musiklivet som vår främsta fokusgrupp för det stödet. Vi har ganska många delar i vår verksamhet, så det är ett rätt brett uppdrag som vi har. Där ingår Musik- och teaterbiblioteket, Musik- och , Elektronmusikstudion EMS, Musikplattformen, Svenskt visarkiv och , som är en backkatalog. Allt detta finns på . Den internationella verksamheten är självklart lika mångfasetterad som delarna i . Som sådan är vi en aktiv partner i de internationella nätverken när det gäller kulturarvet inom de områden som vi jobbar med. Jag vill gärna lyfta fram musiketnologi som ett ämne som verkligen binder ihop flera politikområden, när vi pratar om demokratifrågor och människors livsvillkor. Det är främst Svenskt visarkiv som är experterna på det området. Vi jobbar mycket med distribution på olika sätt. Det är naturligtvis genom Caprice, som har ett stort distributionsnät och fortfarande distribuerar. Vi har fortfarande ansvaret för att förvalta den backkatalog som finns i det som var ett statligt skivbolag. Det distribueras fortfarande fonogram över hela världen i ganska stor omfattning. Vi samarbetar med andra myndigheter som och får en spridning av det som görs i verksamheten via EBU. Vi har också en jättestor verksamhet från sida som handlar om fjärrlån över hela världen. Det är både forskare och musiker som beställer material, och även människor som jobbar med teater beställer mycket material och lånar. Vi har konstnärsresidens i vår verksamhet. Det är väldigt aktivt genom Elektronmusikstudion EMS, som har ungefär 40 tonsättare som jobbar i på EMS. De kommer från hela världen, och i olika omfattning och under olika tidsperioder finns de i , där EMS ligger. Det är ett väldigt aktivt sätt att jobba med internationella utbyten. Jag tror att det är viktigt att prata om vad internationalisering verkligen är. Vi pratar mycket om att vi ska ut i världen. Men vi behöver också få kompetens hit. Något vi arbetar med är att vara experter och erbjuda plats och skapa relationer och långsiktiga samarbeten som verkligen bär frukt. Det handlar inte bara om enstaka gästspel eller turnéer ut i världen, utan det handlar verkligen om att bygga samarbeten, bygga långsiktiga relationer som fungerar och som blir en resurs. Vi har också de stora internationella nätverken inom kulturarvsdelen av vår verksamhet men också inom den skapande, konstnärliga verksamheten. Där finns det en rad olika akronymer. Jag kan gärna ge er lista över alla. Jag tror att alla myndigheter har ungefär samma verklighet. De har väldigt roliga OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET visade på ett arts council som har en mycket rolig akronym, men sådana finns det långa listor på. Där är väl representerat genom . En del av dem har vi till och med ordförandeskap i. Genom nätverken lyckas vi få kompetens till men också erbjuda expertroll ut i världen. I samarbetar vi naturligtvis med våra systermyndigheter på området när det gäller att fördela stöd till kulturlivet. Jag skulle vilja lyfta in något annat. Vi har inte nämnt EU så mycket. Vi har en del EU-projekt som pågår, och ett stort sådant är just avslutat. Då ska man veta att Musik- och har den fjärde största musikinstrumentsamlingen i hela världen. Det är en ganska omfattande samling musikinstrument som finns ute i i det stora museiförrådet. Det finns en stor sajt som byggs med kunskap om , Europeana. Där finns det 700 instrument. Ni som är nyfikna kan gå in och klicka och få lyssna, titta och veta mer om musikinstrument. Det har varit ett jättestort projekt. Vi har fotograferat, och vi har hittat folk som har kunnat spela på de olika instrumenten bara en sådan sak! Man kan få ljudande exempel. Det är naturligtvis en fantastisk skatt för alla som vill lära sig mer om musikinstrument i . Sedan vill jag fokusera lite grann på Musikplattformen. Den är det verkligt nya i och är en del av ett ganska stort politiskt reformarbete. Det handlar om att fokusera på innovation och utveckling i musiklivet, nationellt och internationellt. Vi är lite filosofiska när det gäller vad plattform är för något. Det var ett namn som vi fick ärva, som kom fram i utredningen. Men det är egentligen inte så tokigt, för det handlar om en yta där man får uttrycka sina åsikter fritt och där man faktiskt kan initiera en handling. Vi är det fokus vi har. Vi tror att musiklivet som söker stödet ur Musikplattformen har de bästa idéerna. Det fria musiklivet har verkligen behov av ekonomiskt stöd och resurser för att driva utvecklingen. Vad gör vi då? Vi tar emot ansökningar från hela det fria musiklivet, men framför allt fokuserar vi på samverkan. Det skiljer sig kanske lite grann från det som funnits tidigare. Vi lägger tyngdpunkten på det. Även i de internationella projekten finns detta som ett starkt krav. Det betyder att de projekt som söker pengar, och framför allt de som får pengar, på ett eller annat sätt har initierat och driver en samverkan som förhoppningsvis ska vara lite mer långsiktig. Vi uppmuntrar samarbete mellan musiklivet, olika organisationer, universitet, högskolor och enskilda. Där har vi en delvis ny roll eftersom vi stöttar projekten när de kommer till oss med sina ansökningar. Vi tar aktiv del i att få fram så bra ansökningar som möjligt; de sökande ska alltså kunna få stöd i arbetet med ansökningarna. Det betyder att en del nya aktörer, som kanske inte är så vana, närmar sig en statlig myndighet och har möjlighet att komma in med sina ansökningar. Vi ser att det finns ett sådant behov. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Det finns inom det fria musiklivet en professionell sökargrupp för statligt stöd. Det är därför oerhört viktigt att nå nya grupper i det arbetet, inte minst ur ett interkulturellt perspektiv, men också när det gäller genrer som vanligtvis inte tagit emot så mycket statligt stöd. Vi samarbetar, som sagt, med projekten när de väl är i gång. Jag vill återigen trycka på det som de båda tidigare talarna talat om, att ett internationaliserat kulturliv eller musikliv verkligen inte bara handlar om att vi ska ut i världen, även om det också behöver vara ett prioriterat område och få resurser. Det handlar om att skapa samarbeten över gränser och få hit intressanta personer som kan samarbeta med musiker i . Inte minst behövs det för publikens skull. Det är jätteviktigt att i få ett brett utbud av internationellt intressanta musiker och kulturskapare. Man växer och frodas när man möter omvärlden, vilket är en av de utgångspunkter vi har. Låt mig ge ett exempel på ett projekt som i vår befunnit sig i . Det är gruppen Stuff Benda .