rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Strategin syftar till att ange den övergripande inriktningen för landsbygdsprogrammet för 20072013. Insatserna inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet är till stor del inriktade mot att uppnå miljökvalitetsmål och att främja en ökad tillväxt i landsbygdernas näringsliv. De svenska prioriteringarna i den nationella strategin för landsbygdsutveckling är: hållbar utveckling, naturresursutnyttjande och miljömål ny varu- och tjänsteproduktion 211 , 2006. MÅL OCH STRATEGIER FÖR OLIKA POLITIKOMRÅDEN kunskaper, innovation och entreprenörskap integration av nya grupper och jämställdhet lokalt inflytande i genomförandet. Planeringen och genomförandet av det svenska landsbygdsprogrammet ska präglas av en helhetssyn på landsbygden. Med utgångspunkt från de övergripande nationella målen och prioriteringarna ska samordningen mellan olika insatser och politikområden stärkas. Ett ökat regionalt och lokalt inflytande över åtgärdernas tillämpning och genomförande ska också eftersträvas. Regionala genomförandestrategier har antagits i varje län. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 ska vara en övergripande ram även för arbetet med landsbygdernas utveckling och därmed en viktig utgångspunkt för den nationella strategin för landsbygdsprogrammet. Den gemensamma övergripande målsättningen är regional tillväxt inom ramen för en hållbar samhällsutveckling. Landsbygdsprogrammets åtgärder ska i första hand utgå från landsbygdernas lokala resurser, bl.a. de naturresurser som brukas och förvaltas av de areella näringarna, men också från lokala utvecklingsförutsättningar inom övriga delar av landsbygdens näringsliv. Regeringen anser att det finns goda förutsättningar för samverkan mellan programmen vid planering och genomförande. Synergier kan leda till förstärkta effekter av insatser som främjar företagande, innovationer, hållbar tillväxt och sysselsättning i alla landsbygder. Strategin för att stärka landbygdens utvecklingskraft överlämnade regeringen en samlad strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft till . Regeringen har i sin skrivelse om en strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder uttalat att ett strategiskt arbetssätt på olika samhällsnivåer är nödvändigt för att landsbygdernas utvecklingskraft ska kunna tas till vara. Av strategin framgår att regeringens arbete för att stärka landsbygderna bedrivs inom en rad olika sakområden. Det krävs därför insatser från och samverkan mellan alla politikområden i relevanta sakfrågor för att landsbygdernas resurser på bästa sätt ska kunna användas till förmån för hela landets tillväxt och sysselsättning. De åtgärder som presenteras i strategin är inriktade mot en hållbar tillväxt genom ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla landsbygder. Förutsättningarna för kvinnor och män, unga och gamla att driva lönsamma företag, arbeta och bo i landsbygder ska stärkas. Det ska göras på ett miljö- och resurseffektivt sätt så att resurserna brukas utan att förbrukas och med hjälp av ett förstärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Av skrivelsen framgår att den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling ses som hörnstenar för de strategiska insatserna. Båda har ett geografiskt perspektiv, vilket medför att man i planeringen och genomförandet av åtgärder behöver ta stor hänsyn till de varierande förutsättningarna i olika delar av . De två politikområdena har båda ett sektorsövergripande perspektiv, vilket ger dem en sammanhållande funktion i samarbetet mellan olika sektorer och andra politikområden som är viktiga MÅL OCH STRATEGIER FÖR OLIKA POLITIKOMRÅDEN Det sektorsövergripande arbetet fångas upp i strategier och program som är viktiga delar av regeringens verktyg för poli- menade i sin beredning av skrivelsen att strategin utgör en god grund för att landsbygdens utvecklingskraft ska kunna tas till vara. På ett mer allmänt plan lyfte näringsutskottet fram betydelsen av ett gott företagsklimat som gynnar småföretagande på exempelvis turistområdet och inom areella näringar såsom jord- och skogsbruk samt fiske. nade att de insatser regeringen redovisar på dessa områden kommer att gag- na boende och företagande på landsbygden.212 Strategin fick en uppföljning med skriften Utvecklingskraft 156 insatser som stärker utvecklingskraften i landsbygder. en sammanfattning av skrivelsen till , kompletterat med det arbete som har bedrivits . arbetet med s.k. landsbygdssäkrade beslut. EU:s sammanhållningspolitik och strukturfondsprogrammen EU:s politik för regional utveckling, sammanhållningspolitiken, har som mål att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Syftet är att minska regionala skillnader och ojämlikheter mellan människor. Det främsta instrumentet för att uppnå detta är strukturfonderna som utgör drygt en tredjedel av EU:s budget. Sammanhållningspolitiken styrs genom europeiska strategiska riktlinjer och nationella strategier i medlemsstaterna. Tanken är att sammanhållningspolitiken ska genomföras på ett decentraliserat sätt, med utgångspunkt i lokala, regionala och nationella förutsättningar och i ett partnerskap av aktörer. nationella strategi beslutades av regeringen . I enlighet med de europeiska strategiska riktlinjerna för sammanhållning anger den nationella strategin riktlinjer för strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning 2007 2013. I strategin formulerar regeringen följande nationella prioriteringar: Innovation och förnyelse, Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, Tillgänglighet samt Strategiskt gränsöverskridande samarbete.213 Den nationella strategin ska vidareutveckla samordningen mellan den regionala utvecklingspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och den europeiska sammanhållningspolitiken i . Den ska ligga till grund för genomförandet av i och vara vägledande för regionala tillväxtprogram och för nationella myndigheter.214 Totalt omfattar EU:s budget för perioden 20072013, varav är avsatt för regional utvecklingspolitik. omfattas av två strukturfonder: dels Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) som syftar till att minska den regionala obalansen inom EU, dels 2008/09:167, bet. 2008/09:NU19. 213 , 2007. 214 Se bl.a. webbplatsen . MÅL OCH STRATEGIER FÖR OLIKA POLITIKOMRÅDEN Europeiska socialfonden (ESF) som är inriktad på att motverka och förhindra arbetslöshet, att utveckla det mänskliga kapitalet och att främja integration på arbetsmarknaden. När det gäller ett av sammanhållningspolitikens mål, regional konkurrenskraft och sysselsättning, genomförs i åtta regionala strukturfondsprogram som finansieras via ERUF (8,) samt ett nationellt program med åtta regionala planer som finansieras via ESF (6,). åtta regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning finansieras dessutom av nationella offentliga medel. Privat medfinansiering uppmuntras, även om den inte kan ersätta offentlig medfinansiering. Programmen har utarbetats av aktörer på regional och lokal nivå och bygger på befintliga partnerskap för regionala tillväxtprogram och strukturfondsprogram. ERUF finansierar insatser inom infrastruktur, sysselsättning samt lokal och regional utveckling. Insatserna inom de åtta regionala programmen förväntas enligt programdokumenten bidra till drygt 33 000 nya arbetstillfällen och ca 13 000 nya företag. Vidare förväntas över 28 000 företag delta i insatserna. Programmen ska vara utformade efter regionens egna förutsättningar och ta hänsyn till att det också finns skillnader inom regionen. Projekt som bedrivs inom programmen kan genomföras av lokala aktörer men också engagera andra aktörer och omfatta hela regionen. Prioriteringen av vilka projekt som ska finansieras ska ske på regional nivå av särskilda strukturfondspartnerskap. är förvaltande myndighet för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Verket är även sekretariat för övervakningskommittéerna, vilka följer upp och säkrar genomförandets kvalitet och effektivitet. Följande åtta regionala program finns: , Mellersta , , , , , och öarna samt . Vid fördelningen av medel mellan de regionala strukturfondsprogrammen tilldelades de två nordligaste landsbygdsdominerade programmen extra medel med hänvisning till områdenas låga befolkningstäthet. politik för regional tillväxt Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft.215 Statsbudgetens utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. Regeringen uppger att sektorsövergripande styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av avgörande betydelse för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar 2007/08:1, bet. 2007/08:NU2. MÅL OCH STRATEGIER FÖR OLIKA POLITIKOMRÅDEN nämligen betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19, bl.a. inom näringspolitiken (utg.omr. 24) och landsbygdspolitiken Regeringen har redovisat att den regionala tillväxtpolitikens strategier genomförs bl.a. genom en utvecklad styrning av enskilda statliga myndighe- ter och samordningsuppdrag till flera statliga myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Syftet med detta är att förbättra koordine- ringen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser samt regi- onala och nationella program och insatser. Regional projektverksamhet finansieras av anslaget 1:1 Regionala till- Medfinansiering kan ske genom anslaget 1:3 Europeiska regi- onala utvecklingsfonden 20072013, statliga myndigheter, samverkansor- gan, landsting, kommuner och privata aktörer.216 Tabell 3A Statsbudgetens utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2012 Belopp (tkr) Europeiska regionala utvecklingsfonden 20072013 Källa: Prop. 2011/12:1, utg.omr. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företagen, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial och associationsrättsliga frågor. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning.217 216Se , 2011. 2011/12:1 utg.omr. I debatten om stöd till investeringar och produktion av biogas hänvisas ofta till förhållandena i och . Nedan lämnas en kortfattad information om befintliga och planerade stöd i dessa länder. ingicks en bred energiöverenskommelse för åren 20122020 mellan den danska regeringen och de största oppositionspartierna. Överenskommelsen innebär en omorganisation av det danska energisystemet där bl.a. biogas får en mer framträdande roll. Ett stödsystem införs för att öka volymerna av biogas. Stödet är uppdelat i en investeringsdel för att öka antalet nya produktionsanläggningar och en produktionsdel. Investeringsstödet ökas från och ett produktionsstöd införs på maximalt per kWh. Produktionsstödet är indelat i tre nivåer beroende på användningsområde: Mest stöd ska gå till kraftvärmeproduktion och injicering i naturgasnätet (/kWh) medan leverans till industriella processer och transportsektorn får /kWh. Till dessa grundstöd kommer ett stöd på /kWh som dock minskar med stigande naturgaspriser samt ett tids- baserat stöd på /kWh som stegvis minskas . Även i finns både investeringsstöd och produktionsstöd. Investeringsstödet består dels av bidrag, dels av fördelaktiga lågräntelån inom ramen för programmet för stöd till förnybar energi som hanteras av Kreditanstalt für Wiederaufbau. Biogasanläggningar kan finansieras med en övre kreditgräns på (ca ).219 Produktionsstödet uppgår till /kWh för de först levererade 150 kW och därefter /kWh för 150500 kW, /kWh för 5005 MW och /kWh för 520 MW. Stödet minskas med efter färdig installation. Utöver detta finns andra mindre stödformer.220 219Samtliga uppgifter om de tyska stöden är beräknade enligt valutakursen = . 220Deutscher Bundestag och WSP Environmental. Landsbygdsprogrammet i EU:s medlemsstater Tabell 5A Landsbygdsprogrammet i EU:s medlemsstater ungefärlig fördelning mellan axlarna (%) Stöd till serviceutveckling på landsbygden m.m. har en central roll i arbetet med genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken och ska bl.a. främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden.221 Myndigheten ska enligt sin instruktion delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser för en ökad tillgänglighet till service. har regionala serviceprogram tagits fram av länsstyrelser, självstyrelseorgan samt berörda samverkansorgan. Inom ramen för de regionala projektmedlen är det möjligt att stödja insatser som omfattas av de regionala serviceprogrammen.222 Insatserna ska ha fokus på utvecklingsprojekt inom området kommersiell och offentlig service. En god tillgång till service är en viktig tillväxtförutsättning, varför serviceprogrammet bör samordnas med regionala utvecklings- och tillväxtprogram. Insatserna ska även samordnas med landsbygdsprogrammet och Leaderprogrammen. Stöd till kommersiell service Även i arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service kan ekonomiskt stöd beviljas.223 Stödet går i första hand till företagare som har en dagligvarubutik eller en bensinstation i ett gles- eller landsbygdsområde. Stödet till kommersiell service har ofta kombinerats med andra insatser som genomförts för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden.224 beslutade regeringen att den då ansvariga myndigheten skulle tilldela länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan eller samverkansorgan . Syftet med resursförstärkningen var att öka den regionala nivåns möjligheter att t.ex. stödja insatser som 2212 § förordningen (2009:145) med instruktion för . 222Förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. 223Förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. 224Under 2011 har förordningen setts över och vissa nya förutsättningar gäller från . Den nya förordningen medger exempelvis högre stöd till hemsändning och servicebidrag. STÖD TILL SERVICEUTVECKLING PÅ LANDSBYGDEN M.M. fokuserade på samordning av olika typer av service i både kommersiell och offentlig regi. Detta skulle stärka såväl dagligvarubutiker som drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. beslutade regeringen att satsa ytterligare 80 miljoner på kommersiell service i gles- och landsbygder . Pengarna ska bl.a. användas till att stärka butiker och drivmedelsstationer av strategisk betydelse i glest befolkade områden. Av budgetpropositionen framgår att regeringen och fattade beslut om totalt ca till central projektverksamhet inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.225 Regeringen har bl.a. tilldelat riksorganisationen ska leva för perioden 20112012 för att genomföra insatser som ska stimulera och stödja lokal utveckling i alla delar av landet med fokus på bl.a. lokala servicelösningar. Projektmedel för lokala servicelösningar Från finns möjlighet att söka projektmedel hos för att utveckla den lokala servicen i gles- och landsbygd. Programmet Lokala hållbara servicelösningar löper från till utgången av 2013, dvs. som de lokala serviceprogrammen, och omfattar totalt . Syftet har varit att definiera framgångs- och nyckelfaktorer i arbetet med lokala och långsiktigt livskraftiga lösningar för lokal service i landsbygd och glesbygd. Programmet kan endast finansiera upp till hälften av ett projekts kostnader. Resterande del av finansieringen måste sökas på annat håll. Programmet kan medfinansiera projekt inom ramen för landsbygdsprogrammet. Programmet avser insatser utanför den ordinarie verksamheten och som är avgränsade i fråga om tid, ekonomi och insats. Bidrag kan inte lämnas till finansiering av ordinarie verksamhet, driftsstöd eller liknande. Stöd till investeringar, för exempelvis ombyggnad av en butik eller bensinstation, hanteras inom det ordinarie stödet till kommersiell service. Inom ramen för programmet har ett antal projekt genomförts i de tre län som studeras närmare i denna uppföljning.226 Hela ska Leva har bl.a. drivit projektet servicelösningar i olika delar av . Ett femtontal bygder har medverkat, varav fyra i län och fem i . Stöd till grundläggande betaltjänster på landsbygden upphävdes lagen om grundläggande kassaservice och Svensk Kassaservices verksamhet var helt avvecklad. () fick då i uppdrag att upphandla grundläggande betaltjänster på orter och landsbygd där marknaden inte erbjuder dessa tjänster, dvs. 2011/12:1 utg.omr. 226En närmare beskrivning av dessa projekt återfinns i , 2012. STÖD TILL SERVICEUTVECKLING PÅ LANDSBYGDEN M.M. ningsförmedling, kontantuttag samt hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar.227 Resultatet av upphandlingen blev att PTS slöt avtal med och Kuponginlösen för tjänsterna betalningsförmedling och kontantuttag. PTS har även haft i uppdrag att kartlägga behov av grundläggande betaltjänster efter samt lämna förslag på, förbereda och beräkna kostnaderna för nödvändiga statliga insatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Uppdrag att stärka utvecklingen av lokal service uppdrog regeringen åt att under 20122014 genomföra insatser som stärker den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna både kommersiell och offentlig service. Regeringen betonar att kommunernas delaktighet är en viktig förutsättning för att åstadkomma hållbara servicelösningar. har utsett ett antal pilotkommuner som arbetar med service kopplat till näringslivets utveckling och attraktiva livsmiljöer. Satsningen innebär att deltagande kommuner får stöd att arbeta konkret med nya samordnade servicelösningar. Det kan också handla om olika typer av kompetenshöjande insatser riktade till aktörer som verkar inom området tillgänglighet till service. Stor vikt ska läggas vid att sprida framgångsrika modeller till övriga kommuner som har behov av att öka tillgängligheten till service i gles- och landsbygder. Insatserna ska komplettera övriga insatser som genomförs på regional och lokal nivå. Som har beskrivits kanaliseras EU:s strukturfondsmedel via åtta regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning, vilka i sin tur bygger på riktlinjer som slogs fast i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. EU-ramen för de åtta programmen är ca . Medfinansiering från offentliga källor (ca ) och privata aktörer (ca ) ger en total omslutning på ca för de regionala strukturfondsprogrammen. Prioriteringarna i de regionala strategierna och programmen kan på olika sätt ha kopplingar till genomförandet av landsbygdsprogrammet inklusive insatser inom ramen för åtgärd 321. presenterade regeringen initiativet Attraktionskraft . Initiativet syftar till att främja lokala och regionala förutsättningar att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. STÖD TILL SERVICEUTVECKLING PÅ LANDSBYGDEN M.M. och kommer i första hand att fungera som en plattform för dialog. Initialt inriktas arbetet på frågor om: digital kapacitet och tillgänglighet Arbetet har således en inriktning som i mångt och mycket sammanfaller med den som gäller för åtgärd 321 inom landsbygdsprogrammet. 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 321 I , OCH LÄN 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH 2012/13:RFR4 ANVÄNDNING AV ÅTGÄRD 312 I , OCH LÄN BUDGETERADE, BEVILJADE OCH UTBETALADE MEDEL Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i Statlig styrning och ansvarsutkrävande Utfrågningsprotokoll EU, euron och krisen offentliga utfrågning om framtida