rir · H0B522 · 2012-12-11 00:00:00 — anför att myndigheten har bedömt att det högsta tillåtna beloppet om för klumpsummor är för lågt för att medföra en förenkling för svenska socialfondsprojekt.139 Projekten som fick beslut om medel 2011 beviljades i genomsnitt i socialfondsstöd.140 Det finns däremot så kallade förprojekteringar inom Socialfonden. Dessa kan liknas vid en förstudiefas till ett projekt där kostnaderna oftast inte är så höga, varför skulle kunna täcka projektbudgeten. Förprojekteringarnas budget har i genomsnitt uppgått till under programperioden.141 Enligt kan klumpsummor komma att tillämpas för förprojekteringar under innevarande programperiod. Dessa förprojekteringar är tänkta att fungera som en brygga till nästa programperiod.142 påpekar att denna förenkling genom att använda klumpsummor kräver att det går att redovisa resultaten av de aktiviteter som klumpsumman avser på ett tillförlitligt sätt. Enligt är det svårt att sätta ett pris på en genomförd insats, speciellt eftersom det finns en stor bredd i regionalfondsprogrammet.143 Det har förekommit diskussioner inom om att införa klumpsummor för förstudier, som är motsvarigheten till Socialfondens förprojekteringar.144 har angett att bristfälliga resurser är en bidragande orsak till varför myndigheten inte har arbetat med denna förenklingsåtgärd. Myndigheten avser att arbeta med klumpsummor under nästa programperiod.145 har tagit beslut om att anställa en person som på heltid ska arbeta med EU:s regelförenklingar inför nästa programperiod.146 har också tagit fram förslag för vilka förenklingsåtgärder som myndigheten skulle kunna arbeta med inför kommande programperiod.147 139Svenska , PM: Förenklingsarbete i Svenska . 140ESF-rådets årsredovisning 2011, s. 33. i programperioden har projektens budget i genomsnitt uppgått till i socialfondsstöd. Uppgifterna avser genomförandeprojekt. 141ESF-rådets årsredovisning 2010, s. 18. 147Tillväxtverket, Förenklingsförslag till programperioden 20142020, . Det har införts en rad olika förenklingsåtgärder i EU:s förordningar . I granskningen har närmare undersökt den nationella implementeringen av tre åtgärder för förenklad kostnadsredovisning. Dessa förenklingsåtgärder infördes i EU-förordningarna in i programperioden. Det innebär att möjligheten att införa åtgärderna i fanns först . Detta gäller inte schablonmässig redovisning av indirekta kostnader för Socialfonden, eftersom denna möjlighet infördes i EU- förordningen 2006. Regeringen har uppgett att förenkling för strukturfondsprojekt är angelägen. införlivade regeringen de tre redovisningsförenklingarna (schablon för indirekta kostnader, standardkostnader och klumpsummor) i den nationella förordningen om förvaltning av strukturfonderna och initierade en arbetsgrupp i syfte att starta upp förenklingsarbetet. Därigenom skapade regeringen möjligheter för och att införa olika förenklingsåtgärder i syfte att underlätta administrationen av strukturfonderna. Arbetet med att ta fram modeller för tillämningen av EU:s förenklingsåtgärder sker på de förvaltande myndigheterna. Regeringen har styrt och följt upp detta arbete i begränsad utsträckning. De förvaltande myndigheterna har bedömt relevansen av EU:s förenklingsåtgärder för de svenska strukturfondsprogrammen. Deras bedömning är att flera av förenklingsåtgärderna skulle innebära betydande förenklingar för både projekt och förvaltande myndighet. Uppfattningen om förenklingsåtgärderna hos förvaltande myndigheter och strukturfondsprojekt i andra medlemsstater som tillämpar åtgärderna är också övervägande positiv enligt en studie från . Förenklingspotentialen har trots det utnyttjats i mycket begränsad utsträckning för svenska strukturfondsprogram. Det finns endast en modell för schablonmässig redovisning av indirekta kostnader som kan tillämpas generellt för en viss typ av projekt. Det är en modell som kan användas av universitet och högskolor som har tagit fram för Regionalfonden. Denna modell infördes sent och kommer att tillämpas i mycket få projekt under innevarande programperiod. Flera andra medlemsstater använder förenklingsåtgärderna i högre utsträckning än . Den främsta anledningen till att arbetet med EU:s förenklingsåtgärder inte har kommit längre är enligt de förvaltande myndigheterna att arbetet är resurskrävande och att man inte har kunnat prioritera det. har ansökt om utökade medel för sin strukturfondsadministration från regeringen och myndigheten fick ytterligare medel för de territoriella programmen MER ATT FÖRENKLA! men inte för de regionala programmen. De förvaltande myndigheterna har inte gjort systematiska utredningar av förutsättningarna för ett införande av EU:s förenklingsåtgärder. Varken eller har gjort någon bedömning av hur stora besparingar ett införande av de olika förenklingsåtgärderna skulle kunna leda till för förvaltande myndighet och projekten. Osäkerhet kring huruvida modellerna skulle godkännas i revision från EU-nivå har spelat en roll i myndigheternas förenklingsarbete. är det viktigt att påpeka att kommissionen har beslutat att förhandsgodkänna modeller för schablonmässig redovisning av indirekta kostnader just för att skapa mer säkerhet för medlemsstaterna. Möjligheten till ett utlåtande från ESV bör enligt bedömning också ge ökad säkerhet för den förvaltande myndigheten. 6 Slutsatser och rekommendationer Strukturfonderna är en del av EU:s sammanhållningspolitik som i grunden bygger på en solidaritetstanke om att EU-medel ska fördelas till regioner eller grupper i syfte att minska de ekonomiska och sociala ojämlikheterna mellan och inom medlemsstaterna. Medlemsstater som får medel från Socialfonden och Regionalfonden ska bland annat investera i utbildning, sysselsättning och infrastruktur för att öka tillväxten och bli mer konkurrenskraftiga. Det övergripande målet för Socialfondsprogrammet i är ökad tillväxt genom god kompetensförsörjning samt ett ökat arbetskraftsutbud. Socialfondsmedlen ska användas för att bland annat ge arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden möjlighet att medverka i specifika projekt anpassade till målgruppen i syfte att bryta sitt utanförskap. Mot bakgrund av att var tredje ung människa har en svag anknytning till arbetsmarknaden är arbetslösa ungdomar en prioriterad målgrupp. Även personer som redan har arbete ska genom projekt som finansieras av Socialfonden få möjlighet att utveckla sin kompetens för att vara fortsatt attraktiva på arbetsmarknaden. Det övergripande målet med regionalfondsprogrammen är att bidra till lokal och regional utveckling genom att bland annat skapa nya arbetstillfällen. Till exempel får småföretagare regionalfondsmedel för att stärka innovation och kompetensutveckling inom företaget. För att strukturfonderna ska fylla sitt syfte och vara till nytta för svenska medborgare är det viktigt att medlen används effektivt. har också uttryckt att det är av intresse att strukturfondsmedel som går till svenska projekt ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt. En effektiv användning av medlen försvåras av det komplexa regelverket och den omfattande administrationen. Revision och kontroll av strukturfondsmedlen i sker från både nationell nivå och EU-nivå eftersom kommissionen har det övergripande ansvaret för strukturfondsbudgeten. Det medför att förvaltningen av dessa medel sker i ett komplext sammanhang. Både kommissionen och den anser att administrationen av strukturfondsprojekt bör förenklas. Det pågår ett förenklingsarbete på EU-nivå för strukturfonderna som bland annat har lett till att ett antal förenklingsåtgärder har antagits under innevarande programperiod. pågår förhandlingar om EU:s budget och förordningar på strukturfondsområdet inför nästa programperiod 20142020. MER ATT FÖRENKLA! förhandlingar har och ett antal andra medlemsstater drivit frågan om ytterligare förenkling av reglerna för sammanhållningspolitiken. Det finns möjligheter att arbeta nationellt med att förenkla strukturfondsadministrationen i dels genom att utnyttja det nationella handlingsutrymmet, dels genom att använda EU:s förenklingsåtgärder. Granskningen avser om regeringen och de förvaltande myndigheterna i har utnyttjat de möjligheter som finns för att förenkla strukturfondsprojektens administration. har undersökt om det finns nationellt handlingsutrymme att förenkla för socialfondsprojekt som inte har utnyttjats under innevarande programperiod. har också för både Socialfonden och Regionalfonden granskat den svenska implementeringen och tillämpningen av EU:s förenklingsåtgärder för att förenkla kostnadsredovisningen. Dessa är schablonmässig redovisning av indirekta kostnader, standardkostnader och klumpsummor. Dessa förenklingsåtgärder infördes i EU-förordningarna in i programperioden, vilket gjorde att den och de svenska myndigheterna kunde börja arbeta med åtgärderna 2009. Det gäller emellertid inte schablonmässig redovisning av indirekta kostnader för Socialfonden eftersom denna åtgärd infördes i EU- förordningen 2006. övergripande slutsats är att regeringen och de förvaltande myndigheterna, och , inte har åstadkommit tillräckligt för att underlätta strukturfondsprojektens administration. EU och har ställt krav på en sund ekonomisk förvaltning samt effektivitet och hushållning med statens medel. Om strukturfondsprojektens administration förenklades i högre utsträckning skulle förutsättningarna förbättras för en effektiv användning av medlen. Förenklingen skulle därmed bidra till att uppfylla dessa krav. En effektiv användning av medlen är viktig för att de mål som strukturfondsmedlen ska bidra till, såsom ekonomisk tillväxt och välfärd, ska kunna uppnås. 6.1Det nationella handlingsutrymmet kan utnyttjas bättre Granskningen visar att det finns ett nationellt handlingsutrymme som kan användas för att förenkla administrationen av socialfondsmedel. 6.1.1Många socialfondsprojekt upplever administrationen som krånglig enkätundersökning visar att av socialfondsprojekten upplever att projektadministrationen är resurskrävande och att av projekten anser att det finns ett behov av att förenkla administrationen. av projekten upplever att de administrativa kraven gör det svårt att arbeta med innovativa idéer och metoder, vilket är en viktig del av mervärdet för Socialfonden i . av projekten är också tveksamma till att söka socialfondsmedel igen och den huvudsakliga orsaken till detta är den omfattande administrationen. Denna tveksamhet skulle kunna leda till att det blir svårt för att få in tillräckligt många och kvalificerade ansökningar om medel från Socialfonden, vilket kan orsaka problem för att utnyttja alla socialfondsmedel. Enligt ryms många av de förenklingar som efterfrågas av socialfondsprojekten för de mest resurskrävande administrativa momenten inom det nationella handlingsutrymmet. 6.1.2 Systemet för nationell medfinansiering medför mycket administration konstaterar att systemet för nationell medfinansiering inom en del av Socialfonden, programområdet för ökat arbetskraftsutbud, leder till omfattande administration för projekten. Medfinansieringssystemet bygger i praktiken till stor del på deltagarnas individuella ersättning för försörjning, exempelvis aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Verifieringskraven för projektredovisningen innebär att varje deltagares ersättning måste kunna hänföras till deltagarens närvarotimmar i projektet. Det innebär att projekten måste begära in uppgifter om deltagarnas individuella ersättning från olika aktörer, till exempel Arbetsförmedlingen och , och koppla dessa uppgifter till varje deltagares närvarotimmar. Detta medför ett omfattande administrativt arbete för projekten. Granskningen visar också att projekt inom programområdet för ökat arbetskraftsutbud i högre utsträckning än projekt inom programområdet för kompetensförsörjning upplever att administrationen är resurskrävande och försvårar genomförandet. Representanter för projekt inom programområdet för ökat arbetskraftsutbud är även betydligt mer tveksamma till att söka socialfondsmedel på nytt. av dessa projekt är tveksamma jämfört med av projekten inom programområdet Enligt är det sannolikt att medfinansieringssystemet är en viktig anledning till dessa skillnader. 6.1.3Incitament i konflikt med Socialfondsprogrammets prioriteringar granskning visar att medfinansieringssystemet ger upphov till incitament som försämrar förutsättningarna att följa Socialfondsprogrammets prioriteringar. Projekt som vänder sig till prioriterade grupper, till exempel arbetslösa ungdomar eller långtidssjukskrivna, får i och med medfinansieringssystemets konstruktion en låg nationell medfinansiering i de fall där projekten är beroende av deltagarbaserad medfinansiering. Detta beror på att projektdeltagarna från dessa grupper generellt sett har låg individuell MER ATT FÖRENKLA! ersättning och/eller kan delta i begränsad utsträckning. Många projekt inom programområdet för ökat arbetskraftsutbud har svårt att få ihop tillräckligt med socialfondsmedel eftersom storleken på dessa medel är beroende av medfinansieringen. Det innebär att projekten kan behöva ägna tid åt att rekrytera nya deltagare för att kompensera för bortfallet, alternativt dra ner på verksamheten. Det finns också en risk för att projekt i förlängningen väljer bort vissa prioriterade grupper eftersom de genererar lite medfinansiering. Även och andra aktörer har pekat på att medfinansieringssystemet försvårar genomförandet av projekten. 6.1.4Regeringen kan ta initiativ för att förenkla administrationen av medfinansieringssystemet Det finns ett stort nationellt handlingsutrymme när det gäller utformningen av medfinansieringssystemet. Andra medlemsstater har valt alternativa system för den nationella medfinansieringen av Socialfonden. Till exempel använder sig och inte av en deltagarbaserad nationell medfinansiering och tillåter privat medfinansiering. Administrationen av vissa socialfondsprojekt är betungande delvis på grund av medfinansieringssystemet. Det finns en risk att den tunga administrationen ger minskade incitament att starta och driva sådana projekt. Medfinansieringssystemet bör enligt inte ge upphov till onödigt mycket administration. Dessutom borde systemets konstruktion ligga i linje med Socialfondsprogrammets prioriteringar, så att det inte uppstår incitament som står i konflikt med dessa. Regeringen bör pröva om det inom de finansiella ramar som har lagt fast finns ett utrymme att förenkla administrationen för socialfondsprojekten så att de som vill driva projekt inte avstår på grund av den administrativa bördan. 6.1.5ESF-rådet kan underlätta socialfondsprojektens redovisning bedömer att det nationella handlingsutrymmet medger att ESF- rådet genomför ett antal förenklingar när det gäller projektens redovisning av kostnader och deltagare. Granskningen har visat att projekten anser att denna redovisning är resurskrävande. De projekt som svarat på enkät anser att det bland annat finns ett behov av mer samordnad redovisning av deltagare och en högre grad av elektronisk redovisning. Enligt finns det möjligheter inom det nationella handlingsutrymmet att förbättra systemen för redovisning och att införa en högre grad av elektronisk redovisning för alla kostnadsunderlag. 6.2EU:s förenklingsåtgärder har tillämpats i mycket begränsad utsträckning granskning visar att EU:s förenklingsåtgärder för strukturfondernas kostnadsredovisning med ett undantag inte tillämpas. Det finns endast en modell som innehåller en generell schablon, nämligen en modell för indirekta kostnader för regionalfondsprojekt. Denna modell infördes emellertid sent och kommer i mycket liten utsträckning kunna användas under innevarande programperiod. Flera andra medlemsstater har kommit längre än när det gäller användningen av förenklingsåtgärderna. Enligt kommissionens förslag för kommande programperiod kommer nuvarande förenklingsåtgärder att vara fortsatt aktuella och att utvecklas. noterar att både och avser att arbeta med EU:s förenklingsåtgärder inför och under kommande programperiod. 6.2.1Regeringen har gett förutsättningar men i begränsad utsträckning styrt och följt upp myndigheternas arbete konstaterar att regeringen har införlivat förenklingsåtgärderna i den nationella förordningen och därmed gett de förvaltande myndigheterna möjlighet att arbeta med åtgärderna. I samband med förordningsändringen initierade en arbetsgrupp för att starta upp arbetet med EU:s förenklingsåtgärder. Regeringen har inte gett ESF- rådet eller något formellt uppdrag eller återrapporteringskrav för myndigheternas arbete med EU:s förenklingsåtgärder. bedömning är att regeringen har en viktig roll när det gäller att driva på i förenklingsarbetet och att det krävs en större tydlighet i styrningen av myndigheterna. 6.2.2De förvaltande myndigheterna har inte prioriterat arbetet med förenklingsåtgärderna Varken eller har gjort någon bedömning av hur stora besparingar ett införande av de olika förenklingsåtgärderna skulle kunna leda till för de förvaltande myndigheterna och projekten. Båda myndigheterna har dock bedömt att flera av förenklingsåtgärderna skulle innebära betydande förenklingar för både projekt och förvaltande myndigheter i svenska strukturfondsprogram. De förvaltande myndigheterna har enligt trots detta inte prioriterat arbetet med förenklingsåtgärderna i tillräckligt hög utsträckning. Det har lett till att införandet av förenklingsåtgärderna varit mycket begränsat. MER ATT FÖRENKLA! undersöka möjligheterna att förenkla administrationen av medfinansieringen i socialfondsprojekten för att motverka risken för att strukturfondsmedlen inte används effektivt. styra och följa upp de förvaltande myndigheternas arbete med EU:s förenklingsåtgärder. implementera och tillämpa de av EU:s förenklingsåtgärder som är relevanta för svenska strukturfondsprogram. utveckla det elektroniska stödet för redovisningen i socialfondsprojekt. Förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd. Förordning (2007:14) om förvaltning av . Myndighetsförordningen (2007:515). Rådets för Europeiska socialfonden i föreskrifter om stöd från Europeiska socialfonden (ESF) inom ramen för nationellt strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning i 20072013, NUTFS 2007:3. Svenska föreskrifter och allmänna råd om stöd från Europeiska socialfonden (ESF) inom ramen för nationellt strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning i 20072013, TVFS 2010:1. Verket för näringslivsutvecklings föreskrifter och allmänna råd om stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden inom ramen för regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning i 20072013, NUTFS 2008:1. Förordning (2009:900) om ändring i förordningen (2007:14) om förvaltning av . Budgetlagen (2011:230). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av med budgetförordning för Europeiska Gemenskapernas allmänna budget. och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 av om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999. Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999. MER ATT FÖRENKLA! Kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och för och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden. och rådets förordning (EG) nr 396/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden. och Rådets förordning (EG) nr 397/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder. Förslag till och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006, KOM(2011) 607 final/2. Ändrat förslag till och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006, COM(2012) 496 final. Betänkande 2009/10:NU2. Proposition Budgetpropositionen 2011/12:1. Regeringens skrivelse 2011/12:101, Årsredovisning för staten 2011. Intervjuer och övriga kontakter and the Economy, , e-postmeddelande . Intervjuer med och . Intervju med , , . Intervjuer med företrädare för , , , 2012-03- 27, . Intervju med tidigare anställd på , . Intervju med Europeiska kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och inkludering . Intervju med Europeiska kommissionens generaldirektorat för regionalpolitik och stadspolitik, . Intervju med regionalfondsprojekt, . Intervjuer med elva socialfondsprojekt, till . Intervjuer med företrädare för , , , . , Nationellt strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning (ESF) 2007-2013, CCI 2007SE052P0001. (2009), Angående tillämpning av schablonmässigt angivna indirekta kostnader: Modell för tillämpning av schablonmässigt angivna indirekta kostnader i det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, Brev till Europeiska kommissionen, A2009/2037/A. (2012), Insatser på arbetsmarknaden för unga. Blomeyer & Sanz (2011), What evolution can be identified in the organisations managing EU funding, particularly due to simplification efforts pursued by the Commission in 2008, 2009 and 2010?, . (2011), Årlig kontrollrapport : Europeiska socialfonden (ESF) Nationellt strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning. EPEC (2012), Study measuring Current and Future Requirements on Administrative Cost and Burden of Managing the ESF VT/2010/112, Europeiska kommissionen. Europeiska kommissionen (2007), Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen, KOM(2007) 23 slutlig, , . MER ATT FÖRENKLA! Europeiska kommissionen (2008), Guidance document on management verifications to be carried out by Member States on operations co-financed by the and the for the 2007 2013 programming period, COCOF 08/0020/04-EN, slutgiltig version . Europeiska kommissionen (2009), Request for additional information/clarifications on the flat rate scheme for nationellt strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning (ESF) 20072013 (CCI number 2007SE052PO001) submitted by the Swedish authorities, brev till , . Europeiska kommissionen (2010), Indirect costs declared on a flat rate basis, Flat rate costs calculated by application of standard scales of unit costs, Lump sums, COCOF 09/0025/04-EN, slutgiltig version, . Europeiska kommissionen (2010), Meddelande från kommissionen 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020 slutlig, , . Europeiska kommissionen (2011), Swedish ERDF operation programme for regional competitiveness and employment Model for declaring indirect costs on a flat rate basis, . Europeiska kommissionen (2012), Survey on the use of the simplified cost options (SCOs) A first evaluation. Europeiska kommissionen, Förenkling av sammanhållningspolitiken för perioden 20142020. >[]. Europeiska kommissionen, Europe 2020 in . Europeiska kommissionen, Global Markets. Europeiska kommissionen, Europeiska socialfonden (ESF) 20142020: förslag till förordning: EU-initiativ i korthet. Europeiska revisionsrätten (2008), Årsrapport för .