rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — stor, och ekonomin i verksamheten bedöms vara dålig, vilket gör att många menar att det behövs större be- slutstrygghet och mer hållbara och långsiktiga spelregler om biogasen. problem för biogasproducenter är att miljötillsynsavgifterna är höga. hållningssällskapet menar att det är orättvist att en investering som förbättrar miljön och knappt lönar sig också medför höga tillsynsavgifter. upplever att handläggningen på av biogasstöden fungerar bra. Investeringsstöd för biogas är mycket bra och absolut nödvändigt för stora anläggningar. Ett problem är dock att taket på eller högst för investeringar i gårdsanlägg- ningar missgynnar lantbrukare som vill gå ihop och bygga större anlägg- vore det dock kanske bättre att införa ett driftsstöd, men först och främst måste marknaden och strukturerna finnas. anser att det borde finnas både investeringsstöd och driftsstöd och hänvisar till att det i och finns drifts- En av de biogasanläggningar som har ingått i uppföljningen anlades och kostade totalt . (åtgärd 311 Diversifiering) uppgick till . enligt företagaren, avgörande för beslutet att investera i en biogasanläggning om företaget inte hade fått stöd så hade man inte byggt anläggningen. Vid gården produceras bl.a. slaktgrisar och gräsmattor. ger flytgödsel som rötas i två steg (2 x ) med värmeåtervin- Dessutom finns tillgång till gräsklipp från den egna produktionen. Anläggningen producerar kraftvärme och el ca 1 500 MWh . Ägaren fick information från om möjligheten till stöd från Företaget upplever att det finns ett stort intresse för biogas på , och man ser inga problem i regelverket för lands- Däremot var det krångligt och tidskrävande att söka tillstånd för biogasanläggningen, vilket man har gjort fyra gånger . 166 , intervju . En kort redogörelse för biogas- stödet i och återfinns i bilaga 4. Det tog varje gång att få igenom en miljökonsekvensbeskrivning. Detta hämmar den som vill bygga och komma i gång. Om det tar så att få ett tillstånd hinner mycket ändras , och långa handläggningstider gör det svårt att planera, enligt företagaren. Företaget räknar med att betala av investeringen , vilket upplevs vara en alltför . Man efterlyser ett statligt driftsstöd till produktionen i form av den s.k. 20-öringen. Driftsstöd är bättre än investeringsstöd när det gäller mindre projekt för större projekt är det tvärtom, menar företagaren, som anser att det behövs statliga stöd för att biogasen ska komma i gång.167 167 Företag i , intervju . 5 Samordning och samverkan Landsbygdsfrågor berör flera departement och centrala myndigheter. Samverkan mellan myndigheterna är av olika slag, och i stort fungerar den bra. Några aktörer har lyft fram frågan om arbetsfördelningen mellan myndigheterna och pekat på otydlig styrning och samordning samt oklar administrativ struktur. Samarbetet över länsgränserna upplevs i vissa fall vara begränsat, men det finns exempel på sådant samarbete. Inom länen finns ett upparbetat samarbete mellan olika aktörer. Företag och projekt har framfört att kontakterna med de handläggande myndigheterna har varit goda. Det finns många olika stöd som kan gå till landsbygden. Landsbygdsprogrammet är ett av dessa stöd, och många söker stöd från olika källor. Landsbygdsutveckling handlar om att se till helheter, och då kan uppdelningen av statens insatser på olika program och åtgärder vara ett hinder. Att det finns olika former av stöd från olika myndigheter som riktar sig till samma målgrupp kan upplevas som krångligt av de sökande, bl.a. eftersom olika blanketter ska fyllas i och skickas till olika myndigheter. Flera aktörer har pekat på behov av mer samordning mellan olika former av stöd till landsbygden. Det är viktigt med tydlig gränsdragning och att undvika dubbelfinansiering. Det är också viktigt att olika insatser kan ge synergieffekter, vilket dock är svårt att planera för. Flera departement arbetar med landsbygdsfrågor Regeringen uppger att landsbygdsfrågorna är något som berör alla departement i någon mån, vilket innebär att olika delar av arbetar med landsbygdsfrågor. På regeringens webbplats formuleras det på följande sätt: Att skapa tillväxt på landsbygden är inte bara en uppgift för ett politikområde. Landsbygdsdepartementet med de gröna näringarna som bas är en stor och viktig del, men utvecklingen på landsbygden är beroende av fler politikområden. Aktuella områden som får ett djupare fokus är t.ex. skola och omsorg, kommersiell service, infrastruktur och kultur allt som bidrar till att förbättra förutsättningarna för att bo och verka på landsbygden. Här behöver politikområdena samarbeta om vi ska uppnå resultat.168 Regeringen har för redovisat att samordningen av arbetet med landsbygdsfrågor inom har förbättrats. Regeringen menar att den förbättrade samordningen har stärkt landsbygdsperspektivet och tydliggjort det inom ett stort antal politikområden.169 Landsbygdsdepartementet uppger att en arbetsmetod för att landsbygdssäkra beslut håller på att arbetas fram inom och att arbetet förankras genom en arbetsgrupp med deltagare från flera departement som regeringen upprättade . Syftet med gruppen är att identifiera vilka processer och beslut som påverkar landsbygden. I ett tidigt skede ska man säkerställa att landsbygdens förutsättningar beaktas i dessa beslut. Landsbygdsdepartementet uppger att landsbygdssäkringen innebär att man alltid ska fråga sig om ett beslut innebär fler eller färre jobb på landsbygden och om beslutet gör det lättare eller svårare att leva där.170 I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat att landsbygdsfrågor och landsbygdsprogrammet berör flera departement. Ett antal aktörer har kommenterat frågan. Exempelvis Hela ska leva menar att lokal utveckling på landsbygden är en fråga som flyttas mellan olika departement och myndigheter. Organisationen konstaterar att landsbygdspolitiken handläggs främst inom Landsbygdsdepartementet, men att även har olika uppgifter inom landsbygdsområdet. Hela ska leva menar att detta innebär att en hel del faller mellan stolarna och politikområdena. Tjänstemän vid uppger att man inför nuvarande period diskuterade om landsbygdsprogrammets axel 3 skulle hanteras av eller Landsbygdsdepartementet. Placeringen uppges vara ett resultat av en politisk avvägning. För att upprätthålla dialogen med berörda parter är tanken att Landsbygdsdepartementet bjuder in aktörer och organisationer till ett landsbygdsforum där man har möjlighet att diskutera olika landsbygdsfrågor som berör olika politikområden. Forumet ska fungera som en arena där man dels ska kunna berätta om arbetet inom , dels få möjlighet att få in synpunkter och idéer från externa aktörer runt om i landet. Statssekreteraren vid Landsbygdsdepartementet håller i forumen. Det första mötet ägde rum i maj 2012.171 I uppföljningen har inga synpunkter på landsbygdsforumet framförts. 2011/12:1 utg.omr. 2012/13:RFR4 SAMORDNING OCH SAMVERKAN 5.2 Centrala myndigheters arbete med landsbygdsprogrammet Flera centrala myndigheter arbetar med landsbygdsfrågor Det finns olika typer av samverkan mellan de olika myndigheterna. har i uppföljningen framfört att man försöker samarbeta med och i nationella frågor och i samband med fondsamordning. har vidare framfört att man har en öppen dialog med och nämner särskilt att samarbetet fungerar väl med programråd för gas. uppger även att man har mycket kontakter och bra samarbete med PTS om bredbandsfrågor. Från t.ex. framförs att det inte finns några signaler på att samverkan mellan de berörda myndigheterna på central och regional nivå inte skulle fungera. är ny som behörig myndighet inom landsbygdsprogrammet , varför man har utvecklat ett samarbete med olika aktörer som i stort uppges fungera bra. har ett bra samarbete med och har deltagit i partnerskapen som länsstyrelserna ansvarar för. menar att man behöver bli mer aktiv inom och i arbetet med regional utveckling. Sammantaget har samarbetet utvecklats positivt som man har varit med i landsbygdsprogrammet. har upplevt att var passiv i inledningsskedet av det nuvarande landsbygdsprogrammet, vilket enligt förbundet gjorde att frågor som ligger i zonen mellan och inte fick optimalt utnyttjande eller genomförande inom landsbygdsprogrammet. Förbundet betonar dock att under slutet av programmet har blivit betydligt mer synlig och aktiv. har framfört att genomförandet har präglats av nya direktiv och regler från , vilket i sin tur har inneburit en lite ryckig organisation. har vidare betonat att och länsstyrelserna har samarbetat kring jordbruksstöd och har redan upparbetade arbetsformer, vilket har inneburit att upplever att man har kommit lite vid sidan av. betonar att man är en liten myndighet med ganska små resurser och att man hade förväntat sig ett större stöd. Tillväxtanalys uppger att man har ett bra utbyte med på flera nivåer. De båda myndigheterna har möten, och använder Tillväxtanalys årliga rapport om regional tillväxt. RAÄ menar att samverkan med i specifika frågor på nationell nivå fungerar bra. kan det däremot bli problem när det inte finns tillräcklig kulturmiljökompetens. Arbetsfördelning mellan centrala myndigheter Några aktörer har lyft fram frågan om arbetsfördelningen mellan de olika myndigheterna. upplever att gränssnittet mellan och är något oklart i vissa frågor, dock inte när det gäller stödgivningen, för vilken det finns särskilda rutiner. Ett antal aktörer har betonat att även andra myndigheter än arbetar med landsbygdsutveckling. Exempelvis Landsbygdsmentorerna menar att borde ha ansvar för en viss del av de frågor inom landsbygdsutveckling som handlar om service. Tillväxtanalys har konstaterat att svarar för både genomförande och analys av bl.a. landsbygdsprogrammet. Inom andra områden har dessa båda uppgifter delats upp på olika myndigheter. Tillväxtanalys menar att det är oklart om fördelarna eller nackdelarna med en sådan uppdelning överväger. Å ena sidan hänger den operativa verksamheten och analysen ihop. Å andra sidan är analysmyndigheterna en bra bro mellan akademin och verksamheterna. Några aktörer har kommenterat och dess betydelse. Coompanion menar att har fungerat mycket bra och varit betydelsefullt. Nätverket har fungerat som en länk till och en mötesplats för aktörer som arbetar för landsbygdens utveckling. menar att är en värdefull aktör och mötesarena för information och genomförande av landsbygdsprogrammet. menar att har haft en viktig uppgift och att det har varit en viktig aktör för att bistå vid genomförande av landsbygdsprogrammet: Ett imponerande stort antal (över 100) nationella organisationer har blivit medlemmar i . Flera av dessa har varit undervärderade angående deras betydelse för landsbygden. Ett sådant exempel är med deras verksamhet över hela landet och inte minst på landsbygden. med sina nätverksträffar och arbetsgrupper har på ett positivt sätt lyft fram frågor som är av stor betydelse för landsbygdens utveckling. Här har lyckats samla flera aktörer kring en gemensam fråga. Det är angeläget att får en liknande roll också i det kommande landsbygdsprogrammet.172 I uppföljningen har mycket få aktörer kommenterat förekomsten av internationellt samarbete i landsbygdsfrågor. Bland andra LRF har dock framfört att det är viktigt med utbyte med andra EU-länder när det gäller landsbygdsprogrammet. LRF menar att det borde finnas mer erfarenhetsutbyte med andra länder, även när det gäller utvärderingar, inte minst eftersom det är ett 172 , e-brev . har uppmärksammat behovet av internationellt samarbete när det gäller Leader. 5.3 Regionala myndigheters arbete med landsbygdsfrågor Länsstyrelserna och samverkan i landsbygdsfrågor Uppföljningen visar att det förekommer visst samarbete mellan olika länsstyrelser. De är indelade i samverkansregioner som träffas regelbundet. Grannlän har också haft kontakt med varandra kring strategier för att reglerna inte ska bli alltför olika mellan länen. Dessutom har landsbygdsdirektörerna vid länsstyrelserna ett eget nätverk där man i vissa frågor bl.a. samlar ihop länsstyrelsernas synpunkter på olika förslag från . Man är inte alltid av samma uppfattning på alla länsstyrelserna, bl.a. eftersom förutsättningarna varierar mellan olika delar av landet.173 Länsstyrelserna i och har regelbundna möten ungefär en gång inom respektive arbetsområde. Det händer även att de båda länsstyrelserna beviljar gemensamma bidrag och svarar på remisser gemensamt. De fyra nordligaste länen har s.k. fyrlänsträffar för de regionala stöden, men där tas även landsbygdsprogrammet upp. Vid träffarna har man t.ex. pratat om gränsdragningsproblem. Dessa träffar kan ses som en form av kompetensutveckling där erfarenhetsutbyte är ett viktigt inslag. Servicefrågor och entreprenörskap har diskuterats på några av träffarna. Tjänstemän vid i län uppger att man har kontakter med handläggare på andra länsstyrelser. Vidare samverkar i med lokala utvecklingscentrum, näringslivsutvecklare, landsbygdsutvecklare, , , Havs- och vattenmyndigheten samt kommunala företrädare. Samverkan sker främst genom spontana kontakter i samband med konkreta ansökningar. Samverkan sker även inom ramen för länspartnerskapet som sammanträder . Partnerskapet är rådgivande i strukturfondsarbetet när det gäller att fokusera på rätt fond och finansiering. Ändringar i landsbygdsprogrammet beslutas av partnerskapet. Ett antal aktörer har i uppföljningen framfört att samarbetet över länsgränserna är begränsat. Exempelvis menar att länsstyrelserna inte fokuserar på att samarbeta med varandra kring utvecklingsfrågor. uppger att man därför har arbetat med att föra samman länsstyrelserna för att diskutera olika frågor om serviceutveckling. LRF menar att länsstyrelserna har svårt att samarbeta över länsgränserna, vilket man menar är ett stort hinder för att arbeta med tillväxt. Det har bidragit till att LRF som projektägare i stället för att göra en stor ansökan som täcker flera län måste göra mindre, länsvisa ansökningar, vilket innebär att man tappar kostnadsef- 173 , intervju , och i , intervju . fektivitet och samverkansfördelar. LRF menar att det finns flera orsaker till svårigheterna att samarbeta över länsgränserna, bl.a. att länsstyrelserna har olika pengapåsar och personliga orsaker. LRF har framfört att olika delar även behöver samarbeta bättre internt. RAÄ menar att samordningen varierar mycket på länsstyrelsenivå och att enheterna ofta har mycket olika ekonomiska förutsättningar. Olika kompetenser organiseras på varierande sätt inom länsstyrelserna. finns kulturmiljökompetens på landsbygdsenheten, ibland sker ett nära samarbete i särskilda samordningsgrupper medan det i andra fall endast sker sporadiska samråd. RAÄ konstaterar att den kursverksamhet som var vanligare i tidigare programperioder ofta ledde till mer samarbete inom olika kompetensområden. Även egen personal höll sig då mer uppdaterad inom samtliga ämnesområden, vilket ledde till bättre samsyn utåt gentemot jordbrukare och andra sökande. arbetar främst med de samiska organisationerna, men uppger att man har goda erfarenheter av samarbete med länsstyrelserna, inte minst när det gäller tillskjutande av offentliga medel från länsstyrelserna i de norra länen. Länsstyrelsernas samarbete med regionerna i landsbygdsfrågor Inom den regionala tillväxtpolitiken har olika myndigheter och organ på regional nivå större uppgifter. Det handlar om kommunala samverkansorgan, regionala självstyrelseorgan och länsstyrelserna. menar att det finns en inbyggd problematik i rollfördelningen på länsnivå i och med att tillväxt- och utvecklingsfrågor numera i första hand är regionernas ansvarsområde och att länsstyrelserna därmed har fått en mer förvaltande roll. Det kan innebära att det kan bli svårt för enskilda handläggare på länsstyrelserna att få gehör för tillväxt- och utvecklingsperspektiven i arbetet. SKL menar att landsbygdsprogrammet riskerar att förlora i effektivitet genom att ansvaret för dess genomförande regionalt ligger på länsstyrelserna även i de län där länsstyrelserna inte har ansvaret för den regionala utvecklingen. SKL har i remissvar och i andra sammanhang påpekat att landsbygdsprogrammet skulle kunna få andra effekter om det genomfördes med stöd av de regionala utvecklingsstrategierna. Uppföljningen visar dock att de regionala organen inte upplever rollfördelningen som oklar. I arbetar regionen med egenfinansierade stöd och stöd från andra EU-fonder, medan arbetar med projektstöd och företagsstöd inom landsbygdsprogrammet. och regionen lotsar de bidragssökande så att de hamnar hos rätt instans. menar att det är bra att landsbygdsprogrammet ligger på det innebär bl.a. att kan integrera arbetet med landsbygdsprogrammet i sitt övriga arbete men i och för sig skulle stöden inom axel 3 också kunna ligga på regionen och därmed bli ett slagkraftigt instrument tillsammans med de övriga statliga stöd som regionen har. uppger att samverkan mellan och regionen fungerar mycket bra. Kravet på offentlig medfinansiering i landsbygdsprogrammet har bidragit till att samarbetar med regionen. de båda aktörerna samarbetat även utan detta krav. männen vid menar att de båda aktörerna drar åt samma håll, men på lite olika sätt. kan målen vara olika men de behöver inte vara Som exempel nämns målen för biogas, där har ett mål som anger antalet företag och regionens mål är antalet TWh. i län uppger att man har ett bra samarbete med Re- gionförbundet som har en del av medlen för regional utveckling i Vid bidragsgivning har regelbundna avstämningar med projektkontor och företagsstödshandläggare för att se till att medel ur rätt fond används till rätt insats. spontana kontakter med . De båda aktörerna har ett nära samarbete, och ett exempel är arbetet med bredbandsstrategin. onförbundet menar att samverkan med fungerar bra. förbundet får en lista på de ärenden som man ska besluta inom landsbygds- programmet i syfte att undvika dubbelarbete m.m. De båda aktörerna uppger att de försöker att synkronisera så mycket som möjligt och tipsa varandra om olika saker. Ett antal aktörer har i uppföljningen uppmärksammat att i och med att landsbygdsprogrammet handläggs av samtliga länsstyrelser är många myn- digheter i involverade i arbetet. Intervjuade tjänstemän vid ESV har gjort reflektionen att handläggningen skulle kunna centraliseras till färre Dagens upplägg innebär att det kan bli olika rutiner och att olika kulturer utvecklas på olika länsstyrelser. Samverkan mellan centrala och regionala myndigheter När det gäller samverkan mellan och länsstyrelserna har det i uppföljningen inte framkommit några problem. lande myndighet och länsstyrelserna har därför mycket kontakter med ver- ESV konstaterar att inte har något mandat att styra ESV har uppfattat att är på gång med att öka sin styrning gentemot . Företagarna menar att mer kun- skapsutbyte mellan och länsstyrelsernas handläggare å ena sidan och företagarna å andra sidan skulle kunna ge större utvecklingskraft. Lokala myndigheter och andra aktörer Kommunerna och arbetet med landsbygdsutveckling På lokal nivå är kommunerna en viktig aktör när det gäller frågor om landsbygden och dess utveckling. I denna uppföljning har samtliga tre intervjuade kommuner betonat vikten av kommunernas insatser för landsbygdsutvecklingen. har i uppföljningen betonat att kommunerna är intresserade av landsbygdsutveckling. Genom aktiv omvärldsbevakning ansvarar kontinuerligt för att initiera nya aktiviteter av vikt, som den sedan kan driva i egen regi eller i samverkan med andra aktörer eller lägga ut i sin helhet. uppger att man har ett strategiskt ansvar när det gäller företagsutveckling, näringsliv och landsbygdsutveckling. Arbetet med landsbygdsutveckling utgår från kommunens landsbygdsprogram.174 Kommunen har strävat efter att stimulera till ett aktivt lokalt utvecklingsarbete på kommunens landsbygd. Som en fortsättning på det arbetet har man tagit fram ett kommunalt landsbygdsprogram. I programmet formulerar kommunen sin syn på den kommunala rollen på följande sätt: Kommunen bör inte styra ett utvecklingsarbete på lokal nivå. Ett sådant uppifrånstyrt arbete riskerar att misslyckas, eftersom initiativet då blir toppstyrt och saknar verklig förankring hos dem som är direkt berörda av det. Utvecklingsarbetet bör istället utgå från lokal nivå. Då har det bäst förutsättningar att bli lyckosamt och få förankring hos landsbygdsborna själva. Därför bör kommunen genom olika åtgärder uppmärksamma, stimulera, stötta och inspirera det lokala utvecklingsarbetet.175 Bodens kommun betonar vikten av att kommunerna bidrar till att skapa förutsättningar för företagande och samverkan på landsbygden. Som ett exempel på kommunens insatser för landsbygdsutveckling nämner man ett projekt som rör lokala servicelösningar, vilket finansieras av bl.a. landsbygdsprogrammet. En stor del av projektet har handlat om att informera på de olika kommunförvaltningarna för att hjälpa dem att se helheten. Projektet har direktkontakt med kommunalråden, vilket har gjort att man har kunnat etablera en ny struktur som i någon mån har gjort att man har kommit ifrån problemen med stuprörstänkandet inom linjeorganisationen. näringslivskontor bildades när näringslivskontoren i och kommuner överfördes till . Där har landsbygdsprogrammet delfinansierat en befattning som landsbygdsutvecklare. Fokus i arbetet ligger på bredband och kompetensutveckling. En näringslivsstrategi har tagits fram med hjälp av . Där betonas bl.a. vikten av samarbete mellan företagen. Näringslivskontoret uppger att man inte kan ge råd eller hjälpa företag att fylla i ansökningsblanketter om stöd från landsbygdsprogrammet, men att man gärna hjälper till att förklara t.ex. begrepp i ansökningshandlingarna och vad som ska finnas med. Dessutom lotsar man företagarna vidare om de behöver mer konkret hjälp. Näringslivskontoret skickar även ut ett nyhetsbrev till företagen på ön. I uppföljningen har flertalet av de intervjuade pekat på att kommunerna borde ha en mer aktiv roll inom arbetet med landsbygds- och serviceutveckling. Exempelvis menar att kommunerna ofta är reaktiva och 175Falköpings kommun, 2000. agerar först när ett problem uppstår på landsbygden, t.ex. att en butik ska konstaterar att många kommuner löser problemen utan att statliga myndigheter är medvetna om det och att det finns många goda kommunala lösningar. för servicefrågor har ökat från kommunerna. Uppföljningen visar att länsstyrelserna i sin handläggning av bi- dragsansökningar vill att kommunerna ska medverka i projekt som finansie- ras genom landsbygdsprogrammet. En sådan medverkan kan exempelvis ske genom medfinansiering eller genom att kommunrepresen- tanter ingår i arbetsgrupper. uppger att två kommuner inom det samiska området har tagit på sig rollen som projektägare för att underlätta för de samiska företagen och organisationerna att genomföra projekt. Företagens och projektens kontakter med myndigheterna De företag och projekt som har ingått i denna uppföljning har framfört att kontakterna med länsstyrelserna har varit goda. Flera företag och projekt har framfört att bemötandet på myndigheterna har varit mycket bra. ner och organisationer som har intervjuats har betonat att bemötandet på är mycket viktigt. Aktörerna i uppföljningen har varit positiva till länsstyrelsernas bemötande, men det har också framförts att det fungerar på olika sätt i olika län. Hela ska leva menar att har blivit bättre på att arbeta utåtriktat, men behöver utveckla arbetsformerna internt mellan enheterna. Ett av de intervjuade företagen beskriver kontak- terna med på följande sätt: Samarbetet med har gått bra. Efter att de hade beviljat stödet gjorde de en inspektion när investeringen var genomförd. Det kändes bra att hade tilltro till företa- get det kändes som ett kvitto.176 Företagarna konstaterar att samverkan och samordning ofta är svår att få till stånd, men givetvis är bra när det lyckas. LRF konstaterar att det länge har funnits en ambition att för företagen försöka skapa en väg in till myndig- I praktiken är det svårt att hitta en sådan väg in.