rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — Dessa frågor rör bl.a. sociala aspekter med avseende på dumpning av löner och arbetsvillkor, parkering och säkra rastplatser, nykterhet, vinterdäck samt huruvida tillämpningen av reglerna för kör- och vilotider kan komma i konflikt med regelverken för djurtransporter. Inom ramen för denna uppföljning har det dock inte funnits utrymme för ytterligare fördjupningar. I sammanhanget kan det påminnas om att utskottet har möjlighet att pröva om dessa frågor bör bli föremål för senare uppföljningsinsatser. Kapitel 2 ger en kortfattad beskrivning av lastbilstransporternas utveckling och utvecklingen inom den svenska åkeribranschen. Vidare beskrivs utvecklingen av antalet omkomna och skadade i olyckor med lastbilar. Kapitlet avslutas med ett avsnitt om lastbilstransporternas miljöpåverkan. Kapitel 3 beskriver de myndigheter som kontrollerar och utövar tillsyn över den yrkesmässiga godstrafiken på väg, samverkan mellan svenska myndigheter samt samverkan mellan svensk polis och polisen i andra länder när det gäller kontroller av tunga godstransporter på väg. I kapitlet beskrivs också åkeribranschens egna åtgärder för att främja en god regelefterlevnad. Kapitel 4 beskriver regelverken om kör- och vilotider samt färdskrivare och hur EU:s kontrolldirektiv har genomförts i medlemsstaterna och i . Vidare beskrivs polisens arbete med kör- och vilotidskontroller på väg samt bötesnivåer och sanktioner vid överträdelser och polisens möjligheter att hindra fortsatt färd i . Vidare beskrivs hanteringen av kör- och vilotidsärenden inom , Transportstyrelsens övertagande av företagskontrollerna 2011 samt åtgärder som vidtagits för att förenkla för företagen. Kapitel 5 beskriver regelverken om cabotage samt utvecklingen av cabotagetransporter 20042008. Vidare beskrivs tillsynsinsatserna mot otillåten cabotage samt resurser och samverkan för att komma till rätta med otillåten cabotage. I kapitlet beskrivs även polisens möjlighet att hindra fortsatt färd samt påföljder för otillåten cabotage. Avslutningsvis behandlas beställarens ansvar vid otillåten cabotage samt den skärpning av regelverket som gjorts. Kapitel 6 beskriver reglerna om vikter och överlaster samt utvecklingen av överlaster i . Vidare beskrivs polisens överlastkontroller samt det projekt med automatiskt vägningssystem för fordonsselektering som införts i . I kapitlet beskrivs även påföljderna vid överlaster i och andra länder samt hanteringen av överlastärenden. Kapitlet avslutas med en beskrivning av branschens egna åtgärder för att främja en god efterlevnad av lastreglerna. Kapitel 7 beskriver reglerna om lastsäkring och ansvarsfördelningen för säkring av last. Vidare beskrivs utvecklingen inom lastsäkring och polisens tillsyn av lastsäkring samt böter och hindrande av fortsatt färd vid bristande lastsäkring i och andra länder. I kapitlet beskrivs även samverkan mellan myndigheter och åkeribranschen samt de åtgärder som åkeribranschen vidtar för att främja en god efterlevnad av regelverken. Kapitel 8 beskriver regler och påföljder vid hastighetsöverträdelser och utvecklingen när det gäller hastighetsefterlevnaden för tunga godstransporter på väg. Vidare beskrivs polisens insatser för att ökad efterlevnad av gällande hastighetsbegränsningar. Kapitlet beskriver även miljöfrågor och hur följsamheten till hastighetsbegränsningar kan medverka till minskade koldioxidutsläpp. I kapitel 9 redovisas slutligen uppföljningsgruppens sammanfattande iakttagelser och bedömningar. 2 Utvecklingen av tunga godstransporter på väg I detta kapitel beskrivs kortfattat lastbilstransporternas utveckling och utvecklingen inom den svenska åkeribranschen. Vidare beskrivs utvecklingen av antalet omkomna och skadade i olyckor med lastbilar. Kapitlet avslutas med ett avsnitt om lastbilstransporternas miljöpåverkan. Godstransporterna har ökat stadigt och detta gäller särskilt de internationella transporterna. Inom och är det vanligast med vägtransporter. har vägtrafiken stått för av godstransportarbetet.5 Statistik från Trafikanalys visar att antalet svenska lastbilar i trafik totalt sett har ökat . Den ökning som kan ses avser i huvudsak lätta lastbilar medan antalet tunga lastbilar visar en marginell ökning . TABELL 1 ANTAL TUNGA OCH LÄTTA LASTBILAR I TRAFIK (20062010) Lätta lastbilar i trafik (högst Tunga lastbilar i trafik (mer Totalt antal lastbilar i trafik Källa: Trafikanalys, officiella statistik, Fordonsstatistik. När det gäller antal tunga lastbilar i trafik som anges i tabellen ovan är även firmabilstrafiken inkluderad. De totalt ca 10 000 åkeriföretag som finns i står för ungefär hälften (ca 40 000) av de tunga lastbilarna.6 Uppgifter från visar att det under har skett en betydande ökning av trafikarbetet7 på det svenska vägnätet. De lätta lastbilarna har flerdubblat sitt trafikarbete, men även för tunga lastbilar kan en ökning ses.8 5Transportstyrelsen, Strategi om lastsäkring Delrapport: Kartläggning. 6Sveriges Åkeriföretag, e-brev . 7Trafikarbetet beräknas som antal körda kilometer. Ökade utsläpp från vägtrafiken trots rekordartad energieffektivisering av nya bilar. 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG TABELL 2 TRAFIKARBETE PER ÅR PÅ SVENSKA VÄGNÄTET (MDR FORDONSKI- Ökade utsläpp från vägtrafiken trots rekordartad energieffektivisering av nya bilar. har i uppföljningen pekat på att lätta lastbilar förbrukar mer bränsle per ton transporterat gods jämfört med tunga lastbilar, och organisationen menar därför att miljöpåverkan minskar om gods i ökad omfattning åker kollektivt på tunga lastbilar.9 Trafikanalys tar genom kvartalsvisa urvalsundersökningar10 fram uppgifter som bl.a. belyser utvecklingen av inrikes och utrikes trafik11 med svenskregistrerade tunga lastbilar12. Enligt Trafikanalys uppgifter var lastbilarnas transportarbete13 lägre jämfört med . Som framgår av tabellen nedan skedde dock åter en ökning av lastbilstrafikens transportarbete jämfört med 2009.14 TABELL 3 TRANSPORTERNAS UTVECKLING TUNG LASTBILSTRAFIK (1 000-tal) (1 000-tal) (milj. tonkm) Källa: Trafikanalys, officiella statistik. 9Sveriges Åkeriföretag, e-brev . 10Uppgifterna till den officiella statistiken som avser antal transporter, körda kilometer, lastad godsmängd och transportarbete och till undersökningen utförs enligt EU- förordningen för statistikredovisning av vägtransporter (EG 1172/98). 11Med inrikes trafik avses den trafik som svenskregistrerade lastbilar presterar med gods som både lastats och lossats inom landet. Med utrikes trafik avses den trafik som svenskregistrerade lastbilar presterar med utrikes destinerat gods eller gods som lastats utrikes med svensk destination samt cabotage och tredjelandstrafik. 12Uppgifterna avser lastbilstransporter som utförs av svenskregistrerade last- och dragbilar med en maximilastvikt på eller mer. Trafikanalys undersökning innefattar även cabotage och tredjelandstrafik (trafik mellan två andra länder än ) i och med att alla transporter med svenskregistrerade lastbilar ska uppges. 13Transportarbetet redovisas i tonkilometer som beräknas som produkten av pålast i ton och körda kilometer per körning. 14Trafikanalys, officiella statistik. 2011/12:RFR8 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG Som jämförelse kan nämnas att godstransportarbetet i bantrafik och sjöfart ökade från 59,2 till 61,4 miljarder tonkilometer från 2006 till 2010.15 Kvartalsstatistik som Trafikanalys redovisat visar att både trafikarbetet, dvs. antal körda kilometer, och den transporterade godsmängden minskade totalt sett jämfört med föregående år. Trafikarbetet minskade och den transporterade godsmängden minskade . Den yrkesmässiga trafikens antal transporter utan last minskade i inrikestrafiken . Trafikarbete med respektive utan last minskade respektive . Även den transporterade godsmängden inom den yrkesmässiga inrikestrafiken minskade vid jämförelse med samma kvartal året innan. De redovisade minskningarna och nedgångarna var statistiskt säkerställda.16 Som jämförelse kan nämnas att i ökade den lastbilstransporterade godsmängden inom den inrikes vägtrafiken jämfört med . transporterades sammanlagt gods med lastbilar.17 Även i kunde det ses en ökning . Den lastbilstransporterade godsmängden inom den inrikes vägtrafiken ökade då med jämfört med året innan. Den lastbilstransporterade godsmängden inom de internationella vägtransporterna ökade med jämfört med året innan.18 Tomma transporter och cabotage EU:s transportministrar kom överens om de gemensamma regler som ska gälla för tillträde till vägtransportmarknaden i . Överenskommelsen innebar bl.a. att reglerna förtydligades med avseende på att EU-åkare som transporterar gods till ett annat medlemsland får utföra upp till tre transporter i det medlemslandet eller att åkaren kan välja att utföra någon av dessa transporter i ett annat medlemsland och då får utföra en cabotagetransport per EU-land . Ett skäl till att reglerna förtydligats är att man inom EU vill se en minskning av antalet tomtransporter.19 När det gäller i vilken utsträckning som lastbilars lastutrymme är fyllt, den s.k. fyllnadsgraden, konstateras i en rapport att den sammanlagda kunskapen om detta är begränsad. konstateras att många transporter i praktiken sällan når en fyllnadsgrad högre än 50 procent.20 15 Trafikanalys, officiella statistik. 16 Trafikanalys, Lastbilstrafik 2011 kvartal 2, Statistik 2011:22. 17Statistikcentralen i , uppgifterna har hämtats från webbplatsen . 18 statistik, uppgifterna har hämtats från webbplatsen . 19 , pressmeddelande . 20 Transportstyrelsen, och Trafikanalys. Redovisning av regeringsuppdrag att analysera och föreslå åtgärder för minskad tomdragning och ökad fyllnadsgrad. 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG 2011/12:RFR8 Enligt uppgifter från Trafikanalys har antalet körda kilometer med tomtransporter minskat i . Det bör noteras att orsakerna till tomtransporternas minskning inte behöver ha något samband med cabotagetransporter. TABELL 4 UTVECKLING AV TOMTRANSPORTER MED TUNG LASTBILSTRAFIK (20062010) (1 000-tal) Körda kilometer med tom- transport (1 000-tal) Källa: Trafikanalys, e-brev . Svensk frakt med tunga godstransporter De svenska åkeriföretagen är verksamma inom olika områden. Enligt uppgifter som har samlat in från sina medlemsföretag21 är bygg- och anläggningstransporter (32,) den verksamhet som dominerar. Fjärrtrafiken, som omfattar inrikes linjetrafik och internationella transporter, sysselsätter av företagen. Närdistribution, som bl.a. omfattar styckegodstransporter, budförsändelser, post- och småpaket sysselsätter av företagen. Resterande områden som medlemsföretagen är sysselsatta i är skog (10,), övriga transporter22 (8,), lantbruk (7,), miljö (6,) och tank (3,). Enligt påverkas antalet sysselsatta inom de olika verksamheterna olika beroende på transportslag. Anläggningstransporter går exempelvis oftast i enskift, medan skogs- och lantbrukstransporter i många fall går flera skift per dygn.23 I används lastbilar främst på korta avstånd, särskilt vanligt är detta för transporter av virke och byggnadsmaterial som jord, sten och grus. Av det gods som transporteras på svenska lastbilar i körs på sträckor över . Mängden gods som fraktas på transportsträckor över 9 mil uppgår till ungefär per år.24 uppgick medeltransportlängden för yrkesmässig trafik , vilket kan jämföras med 1990 då medeltransportlängden uppgick till 7,5 mil.25 som små företag köps upp av större företag har även fler internationella aktörer kommit in på den svenska marknaden. Transporterna har i högre 21Sveriges Åkeriföretag har ca 9 000 åkeriföretag och lastbilscentraler som medlemmar. 22Övriga transporter omfattar transporter av bilar, bilbärgning, maskin- och tungtransporter samt bohags- och kontorsflyttningar. 23Sveriges Åkeriföretag, e-brev . Fakta om åkerinäringen 2009. 2011/12:RFR8 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG grad än tidigare blivit internationella, vilket har medfört en större andel gränsöverskridande trafik.26 Förutom svenskregistrerade lastbilar utför även utlandsregistrerade lastbilar en betydande del av lastbilstransporterna i , och andelen har ökat. Sammantaget tyder de beräkningar som Trafikanalys har gjort på att det skett en ökning av de utländska lastbilarnas trafikarbete, transportarbete, antal transporter och mängden fraktat gods i de år som undersökts. Enligt Trafikanalys uppgifter uppgick de utländska lastbilarnas totala trafikarbete inom 2008. Trafikarbetet som utfördes av utländska lastbilar kan jämföras med de svenskregistrerade lastbilarnas som inom uppgick . Uppgifterna från Trafikanalys visar att de utländska lastbilarna stod för av det totala trafikarbete som utfördes i . Det innebär en ökning jämfört med då motsvarande andel uppgick till . När det gäller de utlandsregistrerade lastbilarnas transportarbete i har det beräknats uppgå till . Lastbilar registrerade i , , och stod för det största trafikarbetet bland de utlandsregistrerade lastbilarna.27 Bilden av att de utlandsregistrerade lastbilarna ökar på vägarna bekräftas också av polisen i södra FIGUR 1 UTLÄNDSKA LASTBILARS TRAFIKARBETE INOM PER LAND 2008, MILJONER KILOMETER (EXKLUSIVE TRANSITTRAFIK29) Källa: Trafikanalys. Det gods som mätt i ton dominerade i lastbilstransporterna till från utlandet var samlastat gods samt kemikalier och kemiska produkter. Lastbilstransporterna från till utlandet utgjordes främst av trä och varor av trä och kork samt samlastat gods. En del av transporterna genom är sådana som kommer från ett land och ska till ett annat land, s.k. transittrafik. Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. 27Sika, Statistik 2008:22. Utländska lastbilstransporter i 20042006. Trafikanalys, e-brev . 28Polismyndigheten i , , och i , . 29Med transittrafik avses transporter genom länder där lastning eller lossning inte sker. 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG 2011/12:RFR8 och stod för vardera av transittrafiken genom . Som jämförelse till utvecklingen i visar siffror från den tyska federala byrån för godstransporter (BAG) att allt fler utländska lastbilar över trafikerar de tyska betalvägarna. kördes på avgiftsbelagda vägar, vilket är mer än . Siffrorna visar också att antalet utländska lastbilar i har ökat mer än de inhemska. Den tyska lastbilstrafiken ökade , medan de utländska lastbilarna ökade . Mest ökade trafiken från de nya EU-länderna, , medan trafiken från de gamla EU- länderna ökade med 3,1 procent.30 I nedanstående tabell anges de länder som fick in högst vägtullavgifter från för tunga godstransporter. TABELL 5 VÄGTULLAVGIFTER FRÅN UTLANDSREGISTRERADE TUNGA GODS- TRANSPORTER FÖR ANVÄNDNING AV TYSKA BETALVÄGAR 2010 Erlagda avgifter för användning av tyska betalvägar 2010 (euro) Källa: Bag, brev . Nuvarande marknadssituation för den svenska åkeribranschen I ett möte med trafikutskottets uppföljningsgrupp pekade och på att den svenska åkeribranschen befinner sig i den besvärligaste marknadssituation man upplevt. I har det alltid funnits en hög andel enbilsåkare med en eller två lastbilar. De utgör ungefär hälften av branschen och kör ofta åt lastbilscentraler och speditörer. Enligt är de en utsatt grupp som genom de stora marknadsstörningarna har fått mycket svårt att klara sig och därför riskerar att försvinna. Enligt köps små företag upp av större företag. Närmare hälften (48,) av åkerierna hade bara ett fordon (y-märkt) , vilket kan jämföras med 1990 då motsvarande andel var . 30 Webbplatsen /artikel/nyhet/2011/03/Fler-utlandska-lastbilar- i-Tyskland/. 2011/12:RFR8 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG än 15 fordon (y-märkta) uppgick , vilket kan jämföras . Enligt innebär den svåra situationen att det försvann ca 400 åkerier i bara under 2011.31 pekar på att prispressen på åkeritjänster har ökat och att det har blivit svårare för de företag som vill göra rätt för sig. Enligt har en del åkerier börjat ifrågasätta varför man ska ha svenska förare när det är billigare att anlita utländska förare. Exempelvis uppges svensk arbetskraft kosta ca per dag medan utländsk kostar ca per dag. Enligt behöver det vidtas åtgärder för att konkurrens ska kunna ske på lika villkor.32 2.2 Utvecklingen inom åkeribranschen SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik visar att antalet förvärvsarbetande inom åkerinäringen ökade . som konjunkturen vek minskade antalet förvärvsarbetande inom åkerinäringen med mellan 2008 och 2009.33 En liknande utveckling kan ses för omsättningen inom åkerinäringen. Som framgår av nedanstående tabell tyder dock preliminära uppgifter från SCB på att det verkar ha skett en viss återhämtning . TABELL 6 UTVECKLING AV ANTAL FÖRVÄRVSARBETANDE (16+ ÅR) OCH TOTAL OMSÄTTNING (MILJONER KRONOR) INOM ÅKERINÄRINGEN Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. Inrikes omsättning: Uppgifter från SCB, SNI-kod 60240 Vägtransport av gods. I uppgick antalet trafiktillstånd för godstransporter till 18 177 /11.34 Inom branschen är en generationsväxling inom synhåll då en stor del av åkeriägarna och förarna är äldre än 55 år.35 Att medelåldern bland lastbilsförarna är hög är inte något som är unikt för . uppföljning visar att situationen ser ut på ett liknande sätt även i bl.a. och . Möte med och . 32Sveriges Åkeriföretag , . 33Enligt SCB fanns det ännu inte uppgifter som belyser utvecklingen . 34Nya lagar för yrkestrafik och taxi, lagrådsremiss . Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. Rapport . 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG 2011/12:RFR8 I ett möte med trafikutskottets uppföljningsgrupp uppmärksammade och den pågående strukturförändring som innebär att det sker en kraftig tillväxt från bemanningsföretagen inom sektorn. Antalet utländska lastbilsförare med f-skattsedel som kör i uppges öka och det finns ca I en rapport från dåvarande Vägtransportinspektionen konstateras att omkom ca 1 150 personer i kollisioner där tunga lastbilar var inblandade. ökade trafikarbetet med tung lastbil med . Det omkommer 34 gånger fler personer i olyckor med tung lastbil inblandad per körd kilometer än i olyckor med personbil eller lätt lastbil. Den vanligaste olyckstypen i dödsolyckor med tunga lastbilar är att en personbil kommit över på lastbilens körbana. Vägtrafikinspektionen konstaterade även att eftersom förekomsten av tunga fordon blandad med övrig trafik är en stor riskfaktor har den ökade lastbilstrafiken inneburit ett svårbemästrat säkerhetsproblem.37 I nollvisionens anda har man kunnat se en positiv trend i som innebär att antalet dödade i trafiken har minskat . När det gäller antalet dödade i olyckor med tung lastbil inblandad har trenden inte varit lika entydig. har dock antalet dödade i olyckor där tung lastbil varit inblandad minskat betydligt jämfört innan. Det bör dock noteras att särredovisas suicider i den officiella statistiken. I tabellen nedan avser uppgifterna antalet dödade exklusive suicider. I de uppgifter som finns redovisade inklusive suicider uppgår det totala antalet dödade till 287 personer varav 53 omkom i olyckor där tung lastbil var inblandad. Möte med och . 37.Vägtransportinspektionen, Trafiksäkerhetsutvecklingen 19962007. 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG TABELL 7 DÖDADE I TRAFIKEN (20032011) Källa: , e-brev och . Enligt preliminära uppgifter uppgick antalet dödade i trafiken 2011 till 344 varav 66 personer omkom i olyckor med tung lastbil inblandad. Enligt preliminära uppgifter från bedöms ca 20 fall ha omkommit genom suicidal handling40 . Ungefär en fjärdedel av de olyckor som sker genom medveten handling inträffar mot tung lastbil.41 Det är inte bara i som antalet lastbilsolyckor med dödlig utgång har minskat . Enligt uppgift från den polska motsvarigheten till har personer som dödades i olyckor med lastbil inblandad minskat från 564 personer till 2010.42 Arbetsolyckor och dödsfall inom åkeribranschen tar fram uppgifter om antalet arbetsskador och arbetssjukdom för lastbils- och långtradarförare som anmälts till verket. När det gäller den verkliga utvecklingen av arbetsolyckor framhåller att det finns ett stort mörkertal och att det därför inte går att veta mer exakt hur det ser ut.43 38I den officiella statistiken särredovisas självmord . 39Uppgifterna är preliminära data. 40En suicidal handling kan bestå i att en fordonsförare begår självmord genom att t.ex. köra över sitt fordon på mötande trafiks körbana för att kollidera med ett tungt fordon. 41Trafikverket, e-brev , och . 42National Headquarters, , e-brev . 43Arbetsmiljöverket, telefonsamtal med arbetsmiljöinspektör 2011-06- 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG 2011/12:RFR8 TABELL 8 ANTAL ARBETSSKADOR OCH ARBETSSJUKDOMAR ANMÄLDA TILL ARBETSMILJÖVERKET FÖR LASTBILS- OCH LÅNGTRADARFÖRARE 20062010 Källa: , . Enligt statistik anmäldes totalt 16 dödsolyckor bland förvärvsarbetande, anställda och egenföretagare där orsaken uppgavs vara förlorad kontroll över lastbil. uppmärksammade åkeribranschen som en riskabel bransch som behöver bli säkrare. Verket pekar på att det enligt SCB:s yrkesregister fanns ca 55 000 långtradarförare 2009 och att det bland dessa rapporterades in drygt 2 000 arbetsolyckor som lett till sjukfrånvaro . omkom 15 lastbilsförare, varav tre inte var hemmahörande i . Dödsfallen orsakades bl.a. av att förarna krossades av gods, klämdes mellan containrar eller föll från flak. har efterlyst rimliga körtider för att kunna leverera på ett trafiksäkert sätt samt att terminaler och varumottagningar ska vara säkra under alla tider . Verket pekar på att arbetssituationen är pressad för de mindre åkerierna och planerar mot bakgrund av detta att genomföra inspektionsbesök hos ca 600 åkeriföretag i Syd- och under perioden 20112012.44 Fram /12 har genomfört ca 800 inspektioner och uppföljningsbesök, och dessa har omfattat knappt 500 av de företag som man enligt planen kommer att besöka.45 Koldioxidutsläppen från vägtransportsektorn har ökat . stod de tunga lastbilstransporterna för av de totala koldioxidutsläppen från vägsektorn medan motsvarande andel uppgick till . 44Webbplatsen och samtal med . 45Arbetsmiljöverket, telefonsamtal . 2011/12:RFR8 2 UTVECKLINGEN AV TUNGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG TABELL 9 KOLDIOXIDUTSLÄPP FRÅN VÄGTRANSPORTSEKTORN I (MIL- JONER TON) Ökade utsläpp från vägtrafiken trots rekordartad energieffektivisering av nya bilar. Enligt berodde de ökade koldioxidutsläppen från vägtrafiken som kan ses på en förbättrad ekonomi som resulterade i ökad trafik. ökade lastbilstrafiken med medan personbilstrafiken ökade med . Den ökade trafiken bidrog till att utsläppen av koldioxid ökade med . Ökningen låg till största delen på tunga lastbilar medan utsläppen från personbilar var i stort sett oförändrade. När det gäller utvecklingen av energieffektiviseringar pekar på att det inte finns samma detaljerade statistik för tunga lastbilar som det gör för personbilar och lätta lastbilar. Enligt finns det fortfarande en betydelsefull potential att göra, och köra, tunga fordon effektivare. Utöver utveckling av drivlina finns stor potential i förbättringar av såväl lastbil som släp vad gäller aerodynamik, däck och lastförmåga i förhållande till egenvikt. Enligt behöver också tillväxten i godstransporter på väg dämpas, genom förbättrad logistik och överflyttning till järnväg och sjöfart för att klimatmålet ska nås.46 Utifrån uppgifter som Trafikanalys har redovisat kan det noteras att det har skett en minskning av antalet tomma transporter och antalet körda kilometer med tomtransport för den tunga lastbilstrafiken i Sverige.47 Ökade utsläpp från vägtrafiken trots rekordartad energieffektivisering av nya bilar. 47Trafikanalys, e-brev . 3 Statens tillsyn och kontroll av yrkesmässiga godstransporter på väg samt branschens egna åtgärder I detta kapitel beskrivs de myndigheter som kontrollerar och utövar tillsyn över den yrkesmässiga godstrafiken på väg och att dessa i sin verksamhet följer de regelverk som finns för kör- och vilotider, cabotage, lastsäkring, överlaster och hastigheter.