rfr · GZ0WRFR10 · 2012-03-01 00:00:00 — Allianserna ställer sig i viss mån frågande till krav på att allianserna ska behöva ansöka om de statsbidrag som redan har beslutat om att de ska få. Nivåerna på beloppen till respektive allians har även specificerats av regeringen i regleringsbrev. Synpunkten att ansökningsförfarandet medför en administrativ pålaga på allianserna har presenterats. Kravet på att allianserna ska återrapportera hur statsbidraget använts och vilka resultat som nåtts uppfattar allianserna däremot som självklart.160 Löpande kontakter men ingen utvärdering I årsredovisning framgår att myndigheten under detta år inlett ett arbete med att förtydliga återrapporteringskraven för respektive scenkonstallians för att få ett bättre underlag för sin analys av verksamhetsresultaten.161 uppger att man ännu så länge inte kan se några tydliga effekter av de nya frågor som utformats kring återrapporteringen. Däremot menar man att myndigheten fått en bättre bild av vilka aktiviteter som allianserna genomför. bedömer dock att det kommer att dröja ytterligare innan man samlat in tillräckligt med underlag för en mer omfattande analys. I sitt budgetunderlag till regeringen för perioden 20122014 konstaterar att verksamheten vid Teaterrespektive Dansalliansen nu pågått 158I redovisningen av kompetensutveckling ska även framgå hur och i vilken omfattning icke anställda frilansare deltagit. 159Statens kulturråd, beslut dnr KUR 2011/72, beslut dnr KUR 2011/159 och beslut dnr KUR 2011/1001. 160Intervjuer med representanter för , Dansalliansen respektive Musikalliansen, . 161Statens kulturråd: Årsredovisning 2010, s. 15. 5 FINANSIERING OCH STYRNING AV SCENKONSTALLIANSERNA så länge att betydande erfarenheter har kunnat vinnas och att allianserna därför bör utvärderas i relation till de mål som sattes upp då verksamheten inleddes.162 I underhandskontakter med i samband med arbetet med föreliggande utvärdering har det framkommit att man inte inlett eller i närtid planerat för någon utvärdering av scenkonstallianserna. med tillfredsställelse på kulturutskottets initiativ att utvärdera verksamheten.163 framhåller vidare att myndigheten har löpande kontakter med samtliga tre allianser. Hur dessa kontakter konkret gestaltar sig skiljer sig åt mellan allianserna. Generellt sett är dock kontakterna tätare med de allianser som inrättats senast. Musikalliansen har också en omfattande utåtriktad verk- samhet med t.ex. seminarier där har medverkat i bl.a. panelsamtal.164 5.3 Regeringens återrapportering till Enligt budgetlagens bestämmelser ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat om.165 ska regeringen enligt budgetlagen redovisa mål och resultat till . Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både riksdag och regering. Utvecklingsarbetets syfte är att ge riksdag och regering ett bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. beslutade om en reformerad budgetlag (2011:203). I propositionen konstaterades att de synpunkter som har haft på resultatredovisningen inte fullt ut har tillgodosetts. Regeringen ansåg därför att det vore naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formulerades i termer av mål och att dessa mål borde underställas för beslut. De mål som föreslås bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. Målen bör avse de effekter man vill uppnå med de statliga insatserna. Vidare menade regeringen att budgetpropositionen bör vara det naturliga dokumentet för den löpande redovisningen av mål och resultat, vilket ligger i linje med vad anfört vid upprepade tillfällen. Det är viktigt att det 162Statens kulturråd: Budgetunderlag 20122014, dnr KUR 2010/5977, s. 27. 163Uppgifter från i e-brev . 164Uppgifter från i e-brev . 16510 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 5 FINANSIERING OCH STYRNING AV SCENKONSTALLIANSERNA finns en koppling mellan budgetförslaget och redovisningen av mål och resultat. Regeringen menade att med uppnådda resultat avses i första hand de resultat som har uppnåtts genom statens verksamhet och resursinsatser. Det är således effekterna av statens verksamhet och de bidrag som insatserna inneburit som bör redovisas i förhållande till de mål har beslutat om. Enligt regeringen är det inte enbart den anslagsfinansierade delen av verksamheten som är av intresse. Regeringen konstaterade vidare att har framfört att utgiftsområdesindelningen och beredningsordning bör vara grunden för resultatinformationen till . Regeringen menade därför att resultatinformationen bör knytas till de beslut som fattar och att det är en fördel om grunderna för resultatinformationen är stabila över tiden. tillstyrkte regeringens lagförslag när det gäller förslaget om resultatredovisningen.166 Den reformerade budgetlagen trädde i kraft den 1 april 2011.167 5.3.2 behov av resultatinformation I budgetpropositionen anger regeringen att man strävar efter att kontinuerligt utveckla resultatstyrningen i syfte att tydliggöra kopplingen mellan budgetförslagen och de resultat som uppnås. Regeringen bedömde att resultatstyrningen utvecklas i rätt riktning, men vill framhålla att den noga följer utvecklingen av myndigheternas resultatredovisning.168 I riksdagsutskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.169 Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete när det gäller bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.170 Av riktlinjerna framgår bl.a. att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts samt om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budget eller lagstiftning som kan behövas. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14. 167Budgetlagen (2011:203). 2011/12:1. 1694 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 5 FINANSIERING OCH STYRNING AV SCENKONSTALLIANSERNA Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och re- geringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de resultat som regeringen redovisar i förhållande till av riksda- gen beslutade mål och anslagna medel. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredo- Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mel- lan riksdag och regering ska kunna fortsätta. 5.3.3 Regeringens återrapportering om scenkonstallianserna Regeringens återrapportering av resultatet av scenkonstalliansernas verksamhet till bygger i första hand på de uppgifter som samlar in från respektive allians. I den mån regeringen redovisar uppgifterna till har detta gjorts i budgetpropositionen och i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur.171 (Se vidare avsnitt 2.5.) I budgetpropositionen bedömer regeringen att alliansverksamheterna på teater-, dans- och musikområdena på ett framgångsrikt sätt möter kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målsättningar och att verksamheten är ytterligare ett sätt att stärka kulturskapares möjligheter att leva på sitt konstnärskap. Regeringen påpekar även att bidraget till har höjts med fr.o.m. 2010.172 2009/10:3. 2011/12:1, utg.omr. 17 s. 99 f. 6 Ekonomiska förutsättningar och effekter I detta avsnitt redovisas vissa ekonomiska förutsättningar för och effekter av scenkonstalliansernas verksamhet. De frågor som behandlas är kostnadsfördelningen i scenkonstalliansernas verksamhet, systemet med pris- och löneomräkning (PLO), pensionsfrågor, alliansernas påverkan på arbetslöshetskassan samt vissa stipendier som beslutar om. 6.1 Kostnadsfördelningen i alliansernas verksamhet Bidraget till respektive scenkonstallians används dels till de anställda scenkonstnärernas löner, dels till administration, lokaler, kostnader för förmedling och kompetensutveckling samt för övriga kostnader som är förknippade med alliansernas respektive verksamhet. Av totala verksamhetskostnader 2010 utgjordes av den konstnärliga personalens löner. Motsvarande siffra för Dansalliansen var . Av Musikalliansens totala kostnader utgjordes av löner till den konstnärliga personalen. Den andel av respektive allians verksamhetskostnader som utgjordes av lokalkostnader uppgick till för , för Dansalliansen och för Musikalliansen. Övriga kostnader som bl.a. innefattade förmedling och kompetensutveckling, administration (inklusive lön för den administrativa personalen) och övriga verksamhet utgjorde av , av Dansalliansens och av Musikalliansens totala kostnader. För att sätta alliansernas kostnadsfördelning i relation till andra verksamheter kan det vara intressant att göra en jämförelse med de statliga förvaltningsmyndigheterna vars verksamhetskostnader på motsvarande sätt som allianserna i huvudsak utgörs av personal.173 För dessa s.k. kontorsmyndigheter uppgår kostnaderna för personal i genomsnitt till av den totala kostnaden för verksamheten och lokalkostnaderna utgör . Av de totala kostnaderna omfattar övrig verksamhet.174 Jämförelsen visar att andelen av de totala kostnaderna som utgörs av lokalkostnader för samtliga allianser är låg. Att en låg andel av kostnaderna utgörs av lokaler är ett resultat av att den anställda konstnärliga personalen 173Jämförelsen mellan förvaltningsmyndigheterna och scenkonstallianserna är behäftad med stora brister. Förutom avgörande skillnader i verksamheter bör man bl.a. notera att kostnaderna för den administrativa personalen är inräknad i kategorin löner för förvaltningsmyndigheterna, men inte för allianserna. 174ESV 2009:28: Statens verksamhetskostnader i nyckeltal 2008, s. 11 f. 2011/12:KrU10 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER vid allianserna till skillnad från kontorsmyndigheterna inte ska ha en fast arbetsplats.175 Den andel som utgörs av lönekostnader för den konstnärliga personalen vid Teaterrespektive Dansalliansen är däremot hög. Detta är förväntat och i enlighet med statens syfte med statsbidraget till allianserna. Att en lägre andel (dock högre än för förvaltningsmyndigheterna) går till löner vid Musikalliansen uppges bero på att verksamheten är förhållandevis ny och alliansen bedömer att andelen kommer att öka . beräknar Mu- sikalliansen att lönekostnaderna för den konstnärliga personalen kommer att ha stigit till av de totala kostnaderna. 6.2 Pris- och löneomräkning av anslag på statsbudgeten För att justera för myndigheternas förändrade kostnader för hyror och löner använder regeringen särskilda index för att beräkna anslagen i samband med den årliga budgetpropositionen. Systemet benämns pris- och löneomräkning (PLO) och syftar till att förhindra att anslag urholkas till följd av inflation och löneökningar.176 6.2.1 Principerna för pris- och löneomräkningen Systemet med PLO infördes som en följd av övergången till mål- och resultatstyrning som den bärande principen för den ekonomiska styrningen i staten. Detta innebar bl.a. att myndigheterna till skillnad från tidigare själva kom att få avväga nyttan av t.ex. lokalkostnader mot nyttan av lönekostnader givet de mål som statsmakterna formulerat för verksamheten.177 För att möjliggöra en långtgående delegering av uppgifter till myndigheterna, och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen, har det varit angeläget att skapa ett system för pris- och löneomräkning där myndigheterna genom sitt handlande inte kan påverka kompensationen. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Det tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget.178 Grunden för PLO-systemet har det beslutades varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. Anslagsmedel som går till transfereringar (bidrag) omfattas 175För Dansalliansen finns det dock ett behov av ändamålsenliga lokaler för träning och workshoppar. Ambitionen om en dansstudio har dock ännu inte kunnat förverkligas då Dansalliansen under uppbyggnadsfasen prioriterat anställning av dansare. 176Uppgifter från , intervju . 177Rapporter från : Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser, 2005/06:RFR5, s. 6 f. 2010/11:1 bil. 1 Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. s. 203204. 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 2011/12:KrU10 inte av omräkningen.179 De kostnader som ska räknas om för förvaltningsmyndigheterna är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. När pris- och löneomräkningen fick sin nuvarande form beslutade om följande riktlinjer: Myndigheternas verksamhet ska prövas som en helhet. Anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. Statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen ska särskiljas från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden.180 6.2.2 behandlar PLO på kulturområdet följer upp PLO för teater- och dansinstitutioner samt anslagsutvecklingen för fria grupper genomförde på uppdrag av kulturutskottet en uppföljning av genomförda pris- och löneomräkningar och kostnadsutvecklingen för teater- och dansinstitutioner samt fria grupper. En central fråga för uppföljningen var varför anslagen till teater och dans pris- och löneomräknas på olika sätt.181 I uppföljningen konstaterades att det i princip endast är förvaltningsanslag som ska pris- och löneomräknas, men att och fackdepartementen ibland träffat överenskommelser som innebär att undantag från denna princip görs så att även vissa s.k. icke-förvaltningsanslag räknats om. Undantagen är en följd av unika överenskommelser. För anslagen som finansierade teater och dans gjordes sådana undantag för de två anslag som finansierade nationella respektive regionala institutioner.182 I kulturutskottets betänkande med anledning av regeringens budgetproposition konstaterade utskottet att PLO är en del av den statliga mål- och resultatstyrningen och att systemet därför i första hand används för att inflationsanpassa myndighetsanslag. konstaterade man att merparten av anslagen på statsbudgeten inflationsjusteras i någon form. 179Systemet med PLO ska bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. 2010/11:1 bil. 1 Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. s. 203204. 1991/92:100, bil. 1, bet. 1991/92:FiU20 och rskr.1991/92:128. 181Rapporter från : Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser, 2005/06:RFR5, s. 182Rapporter från : Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser, 2005/06:RFR5, s. 2011/12:KrU10 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER som pensioner samt sjuk- och föräldrapenning räknas t.ex. upp med hänsyn till prisbasbeloppet, medan nivån på biståndsanslaget är knuten till ett nominellt mått på den ekonomiska utvecklingen i (av BNI). För rena bidragsanslag, menade utskottet, används däremot vanligtvis en ordning som innebär att anslagsnivåerna återkommande justeras genom särskilda politiska beslut.183 gör tillkännagivande om PLO på kulturområdet gjorde på förslag av kulturutskottet ett tillkännagivande till regeringen i vilket man bl.a. begärde att gjorda pris- och löneomräkningar inom utgiftsområde 17 skulle redovisas på ett tydligt sätt i budgetpropositionen och att regeringen skulle utvärdera effekterna av det nuvarande pris- och löneomräkningssystemet för anslagen inom kultursektorn.184 Beslutet medförde att regeringens redovisning blev tydligare i efterföljande budgetpropositioner. Däremot kom den begärda utvärderingen av effekterna av PLO inte till stånd.185 Ökade bidrag utan PLO konstaterade kulturutskottet bl.a. mot bakgrund av utvärderingen av PLO för teater- och dansinstitutioner samt anslagsutvecklingen för fria grupper att statsbidrag till fria grupper inte omfattas av någon årlig automatisk pris- och löneomräkning. Detta eftersom pris- och löneomräkningssystemet utformats för i första hand statsmakternas styrning av de statliga myndigheterna. Utskottet kunde konstatera att statsbidraget till de fria grupperna utvecklats positivt . ökade det , vilket är mer än vad som skulle ha varit fallet om anslaget i stället enbart hade pris- och löneomräknats.186 6.2.3 Statsbidraget till scenkonstallianserna och PLO Bidragen till de tre scenkonstallianserna sorterar under anslag 1:2 på statsbudgetens utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Eftersom huvuddelen av anslagets dryga utgörs av transfereringar är det enbart en liten del av anslaget som pris- och löneomräknas. Den del av anslaget som utgörs av bidraget till scenkonstallianserna ingår inte i den del som räknas om enligt PLO.187 2005/06:KrU1 s. 97 f. 2004/05:KrU1 s. 2227 och rskr. 2004/05:97. 185Hösten 2005 gjorde på förslag av kulturutskottet åter ett tillkännagivande om frågan om pris- och löneomräkningen, mer inriktat på den metod som används för att anpassa de statliga kulturinstitutionernas kompensation för lokalkostnader till den allmänna hyresutvecklingen. 2005/06:KrU1 s. 2028. 2005/06:KrU27 s. 12. 187Uppgifter från , intervju . 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 2011/12:KrU10 Statsbidraget till scenkonstallianserna avser att i första hand täcka lönekostnader för de anställda. Allianserna har genom kollektivavtal förbundit sig att justera de anställdas löner i enlighet med de nivåer som avtalen för respektive scenkonstområde anger. Eftersom statsbidraget inte omfattas av systemet med pris- och löneomräkning justeras det därmed inte för alliansernas förändrade kostnader för i första hand löner som utgör alliansernas största utgiftspost. (Se vidare avsnitt 6.1.) Som framgår av tabell 5:1 har reformmedel emellertid tillförts scenkonstallianserna i flera omgångar. ökade bidraget till alliansverksamhet på scenkonstområdet , vilket är den nivå som även gäller . 6.2.4 Flera undantag från huvudprincipen för PLO Som framgår ovan ska transfereringar enligt huvudprincipen inte omfattas av PLO. Emellertid görs undantag från denna princip som bl.a. kulturutskottets utvärdering av statsbidragen till teater och dans visar. Ytterligare ett exempel på bidrag som räknas om i enligt med PLO är de medel som fördelar i form av bl.a. stipendier.188 Statsbidraget till allianserna går till största del till löner som regleras genom kollektivavtal. I likhet med och Författarfondens stipendier och ersättningar är bidraget därmed i första hand avsett att täcka kostnader för konstnärernas försörjning. Mot denna bakgrund kan det finnas anledning att undersöka hur statsbidraget till allianserna skulle förändras om även det omfattades av PLO. Enligt beräkningar från () skulle en uppräkning av bidragsnivå innebära att bidraget skulle uppgå till , vilket motsvarar en höjning med ca . Fördelningen mellan allianserna framgår av tabell 6:1. (Se vidare bilaga 2.) TABELL 6:1 BERÄKNAT ANSLAG 2012 GIVET PLO-UPPRÄKNING, TUSENTAL Anslag efter PLO 2012 188 Statsbudgetens utgiftsområde 17 anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. 2011/12:KrU10 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 6.3 Pensioner: Olika pensionsavtal för scenkonstallianserna Alliansernas pensionsinbetalningar för sina anställda görs inom ramen för olika system. Dansalliansen respektive Musikalliansen omfattas av samma lösningar som fria grupper och privatteatrar avseende pensioner och andra avtalsförsäkringar. Det innebär att Dansalliansen respektive Musikalliansen omfattas av Avtalspension SAF-LO där pensionspremierna betalas till servicebolaget som administrerar avtalet. Avsättningar för pensioner som görs av Dansrespektive Musikalliansen bedöms av allianserna som rimliga och tämligen förutsägbara.190 å sin sida är ansluten till () genom den s.k. PISA-förordningen.191 Villkoren för skådespelarnas pensioner regleras även genom kollektivavtal.192 Därmed omfattas anställda av samma tjänstepensionsvillkor som anställda vid scenkonstinstitutionerna. Eftersom det endast är av de tre allianserna som omfattas av PISA-förordningen är det således endast denna allians som berörs direkt av de omständigheter som beskrivs i det följande avseende pensioner för scenkonstnärer.193 6.3.1 Pensionsreform och PISA-förordningen genomfördes en omfattande pensionsreform i Sverige.194 På scenkonstområdet har reformen fått flera direkta och indirekta konsekvenser. har tillsvidareanställda rätt att arbeta till . har anställda skådespelare vid bl.a. möjlighet enligt den s.k. PISA-förordningen att gå i pension redan vid ålder.195 Detta innebär att arbetsgivarna gör inbetalningar för att de anställda ska kunna gå i pension . Eftersom pensionen blir högre för den som arbetar längre och då många inte har kunnat arbeta upp en full ålderspension, enligt Teaterförbun- 189Fora är ett servicebolag som erbjuder administrativa lösningar för kollektivavtalade försäkringar och avgifter för parter på arbetsmarknaden. Fora ägs till lika delar av och LO och arbetar utan vinstintresse. Uppgifter från per . 190Uppgifter i e-brev från Musikalliansen och Dansalliansen , samt . 191Förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. uttyds pensionsrätt icke-statligt anställda. 193Teateralliansen liksom Dansalliansen berörs även indirekt då scenkonstinstitutionerna är presumtiva arbetsgivare för de anställda skådespelarna respektive dansarna. Uppgifter i e-brev från Dansalliansen . 194Pensionsreformen innebar bl.a. att den allmänna pensionen grundar sig på hela livsinkomsten i stället för på de 15 bästa inkomståren, som var fallet i det gamla ATP- systemet. 195Förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (). 6 EKONOMISKA FÖRUTSÄTTNINGAR OCH EFFEKTER 2011/12:KrU10 det, väljer dock många att stanna på sin tjänst till . Arbetsgivarna betalar därmed in stora pensionspremier för en förmån som den anställde inte kommer att utnyttja. förändrades även sättet på vilket SPV:s pensionspremier beräknas.196 Det tidigare branschutjämnande premiesystemet för pensioner på scenkonstområdet ersattes i samband med detta med institutionsspecifika , vilket inneburit att kostnaderna på individnivå för de anställda blivit mer synliga och mer varierande mellan individer. Premierna har som ett resultat av detta på ett oväntat sätt kommit att påverka de enskilda institutionernas ekonomi.