rir · H0B511 · 2012-05-16 00:00:00 — Alternativet med 1 600 svenska soldater och sjömän utgick från alternativet med 2000 svenska soldater, men eftersom luftvärnsförband, ISTAR-enhet och CIMIC-enhet reducerats eller tagits bort minskade den operativa förmågan. Detta gällde främst vid lösandet av uppgifter inom ramen för scenarierna Separation of Parties by Force och Conflict Prevention i högre hotnivåer.142 136Ibid, s. 5. 137Försvarsmaktens budgetunderlag , bilaga 4, HKV 23 383:64128, , s. 19. 138Ibid, s. 21. 139Anvisningar för verksamhetens genomförande samt planeringsanvisningar för komplettering av Försvarsmaktens budgetunderlag , regeringsbeslut Fö2007/2616/MIL (delvis) Fö2008/638/MIL (delvis) Fö2008/170/SI, , s. 5. 140Försvarsmaktens kompletteringar till budgetunderlaget , bilaga 1, HKV 23 383:68992, , s. 14. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.4.3Utdragen dialog mellan regeringen och Försvarsmakten Dialogen mellan regeringen och Försvarsmakten fortsatte i och med att Försvarsmakten fick i uppdrag att återkomma med en fördjupad redovisning av alternativet med 1 600 svenskar. Försvarsmaktens redovisning skulle utgå från att de svenska delarna av NBG11 skulle sättas samman av typförband från insatsorganisationen. Eventuella begränsningar i stridsgruppens förmåga i förhållande till EU:s stridsgruppskoncept skulle redovisas, liksom en kostnadskalkyl över förbandsenheterna i NBG11. Därutöver skulle Försvarsmakten beräkna merkostnader för att uppnå full effekt i förhållande till stridsgruppskonceptet.143 Försvarsmakten besvarade anmodan . Försvarsmakten menade att det skulle innebära stora svårigheter att implementera vunna erfarenheter från NBG08 om det svenska bidraget begränsades till 1 600 personer. Förbandsklossarna i NBG11-strukturen måste i detta alternativ reduceras, med brister i bland annat skyddsförmåga och eldkraft som följd. Detta alternativ skulle vidare innebära att manöverbataljonen blev multinationell. Ett finskt amfibieskyttekompani skulle inkluderas, vilket skulle vara ett avsteg från den grundläggande principen att stridsenheter ska ha samma nationalitet.144 Försvarsmakten baserade svaret på ett bidrag på 420 personer från de övriga länderna.145 Försvarsmakten lämnade i sitt svar flera förslag på förmågeförstärkningar som man menade behövdes för att uppnå krav enligt stridsgruppskonceptet, både markoperativa och luftoperativa förmågor och i förslaget diskuterar Försvarsmakten en ökning av styrkan med 600 svenskar.146 Försvarsmaktens bifogade ekonomiska kostnadsuppskattning behandlas i nästa avsnitt. Försvarsmakten menade att de operativa begränsningar som redovisades kunde, förutom genom svenska förmågeförstärkningar, hanteras genom att ta i anspråk förband anmälda till EU:s styrkeregister eller genom en förnyad förhandling på politisk nivå med de övriga länderna i NBG11.147 3.4.4 Styrkegenereringen blir sen Parallellt med dialogen mellan regeringen och Försvarsmakten om storleken på det svenska bidraget pågick styrkegenereringen. Styrkegenereringen initierades genom att (Försvarsdepartementet) via den 143Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, , s. 12. 144Ibid, s. 3. 145Ibid, s. 9. 146Ibid, s. 4. 147Ibid, s. 8. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 politiska nivån i NORDCAPS gav den militära nivån i uppdrag att sätta samman ett första förslag till styrkepaket. Detta skulle redovisas en månad senare.148 I den första fasen av styrkegeneringen avstod Försvarsmakten från att precisera ett svenskt bidrag (there are no fixed Swedish contributions)149 och gav istället de övriga bidragarländerna möjlighet att ta initiativ till vilka förmågor de ville bidra med.150 Enligt Försvarsmaktens planering skulle stridsgruppens sammansättning (ORBAT) vara fastställd Men de övriga truppbidragande länderna var initialt ovilliga att göra några bindande åtaganden151 och gav de övriga truppbidragande länderna respit till i december 2008.152 Detta finns dock inte dokumenterat hos Försvarsdepartementet.153 De första buden från de övriga länderna inkom först i augusti 2008.154 Styrkegenereringen avslutades . När styrkegenereringsprocessen försenades påverkades arbetet med att utveckla det svenska styrkebidraget. Kravställningarna för förbandet kunde inte färdigställas. Detta innebar att det inte fanns tillräckliga förutsättningar för att precisera vilken materiel som skulle tilldelas NBG11. 3.4.5Regeringen fastställer ett tak för NBG11 till 1 600 svenskar I regleringsbrevet för som beslutades fick Försvarsmakten det formella uppdraget att sätta upp en stridsgrupp. Det skulle ekonomiskt motsvara det alternativ om 1 600 personer som Försvarsmakten redovisat . Regeringen ville ha ytterligare information och Försvarsmakten uppdrogs att återrapportera ett förslag på detaljerad struktur på det svenska bidraget.155 Försvarsmaktens kostnader för förberedelserna begränsades till högst 42 miljoner kronor.156 Regeringen menar att NBG11 visserligen var mindre och lättare än NBG08, men att detta inte innebär att man gjort avkall på avgörande förmåga.157 148NORDCAPS (NBG Format) 19th of , (), . 149NMCG (NBG-format) answer to NSG (NBG-format), Protocol, NORDCAPS, . Innebörden av uttrycket är att det svenska styrkebidraget inte var fastställt på förhand. 150Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 8. 151Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 8. 152Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s. 6. 153Försvarsdepartementets redovisning av synpunkter på utkast för faktagranskning vid möte . 154Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s. 6. 155Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s 10. 156Ibid, s. 32. 2010/11:27, s. 9. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Regeringen angav i regleringsbrevet för att NBG11 skulle sättas samman av ordinarie förband ur insatsorganisationen.158 Regeringens avsikt var bland annat att se till att NBG11 skulle bli en integrerad del av Försvarsmaktens förändringsprocess och utveckling mot insatsorganisation 2014.159 3.4.6 Styrkans slutliga utformning Försvarsmaktens preliminära bedömning i samband med att NBG11 fått sin i princip slutgiltiga sammansättning , var att NBG11 i huvudsak svarade mot stridsgruppskonceptet, men med förmågebrister avseende helikopter, Medevac (medicinsk evakuering), taktiska transporter, bevakningsförband samt tyngre beväpning.160 Luftresurserna utgjordes av en så kallad (). Nedskalningen påverkade i huvudsak uthålligheten (definitionen för uthållighet är i vilken utsträckning som man klarar att upprätthålla en viss uppgift dygnet runt). Att ha en förmåga prioriterades framför uthållighet.161 Efter ovanstående bedömning gjorde Försvarsmakten vissa justeringar i styrkans sammansättning för att motverka en del av de redovisade förmågebristerna. Bland annat tillkom ett bidrag från om två helikoptrar med medicinsk evakueringsförmåga. Totalt sett bestod NBG11 i sin slutliga version av 2 221 personer varav det svenska bidraget utgjordes av 1 646 personer. Övriga länder bidrog följaktligen med 575 personer. För att beskriva förbandet utnyttjas ORBAT version 1.7162 som beslutades den 28 mars 2011.163 Den multinationella och lättmekaniserade manöverbataljonen bestod av cirka 750 soldater. Vilka kompanier som ingick i manöverbataljonen, liksom vilka förmågor som bildade stridsgruppens förstärkningsenheter, framgår av bilden nedan. För ledningen av stridsgruppen fanns en multinationell styrkestab med stöd av ett ledningsförband från . Staben och ledningsförbandet bildade styrkehögkvarteret, (FHQ). De utländska enheterna var, förutom ett finländskt amfibiskt skyttekompani som ingick i manöverbataljonen, ett irländskt underrättelse- och spaningskompani, en estnisk vaktpluton (för styrkehögkvarteret) och en norsk CBRN-enhet164. 158Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s. 4. 159Svar på frågor från avseende NBG 2011, promemoria, Försvarsdepartementet, . 160Budgetunderlag 2010, BU10/SR underbilaga 7.1, HKV 23 383:53085, , s. 4. 161Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 162Beslut avseende 2011, ORBAT 1.7, HKV 02 300:55910, . 163Notera att beslutsdatum för ORBAT 1.7 är , dvs. mitt i beredskapsperioden. Detta kan hänföras till att det kroatiska bidraget () kom in sent i processen. 164CBRN står för kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära stridsmedel. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 var, förutom styrkehögkvarteret, även militärpolisenheten och en enhet för geografisk information. Enligt ett bilateralt avtal mellan och , skulle vid en insats bidra med två helikoptrar med medicinsk evakueringsförmåga. NBG högkvarter, styrkehögkvarter (FHQ) med stabskompani Trupp/materiel/ tyg, minröjare, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.5Ekonomisk planering av NBG11 konstaterade i sin granskning av produktionen av den förra stridsgruppen, NBG08, att denna blev kostsam. Det fanns därför anledning för Försvarsmakten att säkerställa en kostnadseffektiv produktion av NBG11. Försvarsmaktens första förslag till regeringen om en möjlig struktur för NBG11 innehåller inga uppgifter om kostnader.165 Däremot fanns det en kostnadsuppskattning i det anmodanssvar som Försvarsmakten lämnade till regeringen . Uppskattningen baserades på utfallet för NBG08. Tabell 2 Försvarsmaktens kostnadskalkyl för NBG11 Personalkostnader, löner (beredskapssoldater) Övningsberoende kostnader, övningsdygn, övertid mm (transporter, övningsmateriel mm) Övrigt (fria hemresor) Källa: Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s.1112. 165Budgetunderlag 2009, underbilaga 6.5, HKV 23 383:64128, . Under rubriken på sidan 5 sägs: Inga begränsningar om principen färdiga/riktiga förband används i stället för att skapa nya enheter och anskaffa ny materiel. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Försvarsmakten uppgav att de totala kostnaderna för NBG11 uppskattades till för åren 20102011. Men kontrollräkning visar att Försvarsmaktens summering av kostnaderna för inte stämde. Summan var istället , det vill säga lägre än vad Försvarsmakten uppgivit. De budgeterade kostnaderna skulle belasta förbandsanslaget. Vidare fanns inget ekonomiskt planeringsunderlag för NBG08 att utgå från. Inga ytterligare kostnadsuppskattningar fanns i budgetunderlaget för där Försvarsmakten kompletterade informationen till regeringen om hur NBG11 skulle organiseras.166 HKV-direktivet167 om hur arbetet skulle organiseras inom högkvarteret upphävdes och ersattes av nya direktiv.168 I samband med detta uppskattades kostnaden för NBG11 till för åren 2010 och 2011.169 I de nya direktiven för NBG11 ges chefen för produktionsledningen i uppdrag att ta fram en detaljerad produktgruppskalkyl för ekonomisk uppföljning av NBG11.170 har dock under granskningen inte kunnat finna vare sig detta underlag, något underlag för beräkningarna som redovisas i tabellen ovan eller något annat ekonomiskt planeringsunderlag för NBG11. I förbandsmålsättningarna, det vill säga Requirement Specifications, saknas referenser till ekonomiska kalkyler.171 Beslutet att NBG11 skulle utgöra en produkt genomfördes aldrig, eftersom detta stred mot strukturen i det nya verksamhetsstödssystemet, Prio.172 I verksamhetsuppdraget för till förbanden påpekade produktionsledningen att en koncernkod hade inrättats för att göra det möjligt att följa upp kostnader och intäkter för uppbyggnad och vidmakthållande av NBG11.173 Därutöver fick förbanden direkta anvisningar att budgetera för vissa planeringsaktiviteter förknippade med NBG11. Förbanden fick dock inga samlade instruktioner att budgetera för kostnaderna för NBG11. 166Försvarsmaktens budgetunderlag , underbilaga 7.1, HKV 23 383:53085, . 167C LEDS övergripande beslut avseende arbetet att med att organisera BG 2011, HKV 03 201:63983, . 168Uppdrag till PROD att med stöd av övriga ledningar och staber i Högkvarteret att producera NBG11, HKV-uppdrag 043/09, . 169Uppdrag att förbereda och genomföra redovisning avseende arbetsläge NBG11, intern presentation från PROD vid C LEDS chefsmöte, . 170Uppdrag till PROD att med stöd av övriga ledningar och staber i Högkvarteret producera NBG11, HKV uppdrag 043/09, . 171Requirement Specifications NBG11, NORDCAPS, . 172Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 173Verksamhetsuppdrag och (prel) 2011 samt inriktning av verksamheten , Planering och budgetering, Uppslag 5.1 Position 3, HKV 23 250:67331, , s. 20. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Inte heller fick de några särskilda instruktioner för vilka kostnadsslag som skulle koncernmärkas. För övningar förknippade med NBG11 inrättades särskilda koncernkoder. Inga kostnader hade budgeterats . Således fanns begränsade förutsättningar att följa upp de totala kostnaderna. kan konstatera att både regeringen och Försvarsmakten har redovisat ett antal erfarenheter från NBG08. överensstämmer erfarenheterna med den kritik som lämnade i granskningen av NBG08. Följande övergripande erfarenheter har redovisats: Regeringen understryker vikten av tydlig ekonomisk styrning i sin redovisning av erfarenheterna från NBG08. Försvarsmaktens huvudsakliga erfarenhet handlar om de korta ledtiderna och att beslut måste fattas för att styrkan ska hinna blir klar. Vidare berör Försvarsmakten problemen med materielförsörjningen. noterar att Försvarsmakten avstår från att tydliggöra vilka åtgärder man vidtagit för att komma till rätta med problemen med materielförsörjningen, trots att Försvarsmakten hade i uppdrag av regeringen att rapportera vilka åtgärder man vidtagit. Vidare berör inte Försvarsmakten i sin rapportering problemen med kostnadsökningarna som NBG08 bidrog till. Men en erfarenhet som Försvarsmakten drog av NBG08 var att det krävdes en tydlig resursstyrning av stridsgruppen. Varje myndighet har enligt myndighetsförordningen ansvar för att ha ekonomistyrning som underlättar en effektiv resurshushållning. noterar dock att ledningsstabens beslut att NBG11 skulle bli en produkt i enlighet med Försvarsmaktens ekonomistyrningsmodell aldrig fullföljdes. har enbart funnit en grov kalkyl som planeringsunderlag för NBG11. NBG11 styrdes delvis via den kedja av riktlinjer på olika nivåer som ges av Försvarsmaktens modell för årlig verksamhetsstyrning. ordinarie linjeorganisation var basen för hur den viktiga initiala planeringen av NBG11 skulle genomföras. konstaterar att ledningsstaben överlät samordningsansvar och tidplan till en underordnad enhet inom insatsledningen. bedömer att detta medförde att uppföljningen försvagades. noterar att Försvarsmakten efter NBG08 förde fram att det var viktigt att tidigt analysera ramnationsansvaret. Men enligt bedömning var det inte tillräckligt tydligt hur olika ömsesidigt beroende delar av planeringen av NBG11 skulle koordineras, framför allt vad gäller de delar DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 som innefattade Försvarsmaktens ansvar som ramnation. Ledningsstaben respektive insatsledningen preciserade ansvaret alltför sent. Regeringen har ansvar för att ge tydliga uppdrag till underordnade myndigheter. konstaterar att uppdraget till Försvarsmakten från regeringen att förbereda NBG11 gavs inledningsvis utan ramstyrning. av omfattande dialog fastställde regeringen formellt storleken på det svenska bidraget till 1 600 personer. Styrkegenereringen skulle ha varit klar , men slutfördes först . Försvarsmakten inledde styrkegenereringen utan att ha preciserat det svenska bidraget. gav de övriga länderna ett halvårs respit, men dokumentation saknas hos Försvarsdepartementet. konstaterar att styrkegenereringsprocessen försenades. NBG11 bestod i sin slutgiltiga version av 2 221 personer. Det svenska bidraget uppgick till 1 646 personer. NBG08 bestod av 2 800 personer, varav 2 350 svenskar. Sammansättningen av NBG11 innebar enligt Försvarsmakten att förmågebredd prioriterades framför uthållighet. att styrkan hade brister vad gäller helikopter, medevac (medicinsk evakuering), taktiska transporter, bevakningsförband och tyngre beväpning. Försvarsmakten menade att erfarenheterna från NBG08 visade att manöverbataljonen borde bestå av svenska förband, men trots detta inkluderades ett finländskt kompani. Vissa brister motverkades genom justeringar i styrkan. Två kroatiska helikoptrar tillkom. konstaterar att Försvarsmakten tog en medveten risk i materielförsörjningen när man planerade att förse NBG11 med nya fordon som eventuellt inte skulle hinna levereras för förbandsutbildning. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA En avgörande förutsättning för att stridsgruppen ska kunna bli färdig är att förbandets målsättning och struktur fastställs i ett tidigt skede. Detta var också en väsentlig erfarenhet från NBG08. Förbandets målsättningar som beskriver kravbilden är en utgångspunkt för att avgöra vilken materiel och personal som ska finnas i förbandet. Kapitlet beskriver vilka målsättningar förbandet hade. Därefter följer avsnitt om materielförsörjning, personalrekrytering samt planering av utbildning, övning och evaluering. NBG11 var en multinationell styrka. Kapitlet inleds därför med ett avsnitt om hur Försvarsmakten hanterade ramnationsansvaret, inklusive framtagande av viktiga styrdokument och uppbyggnaden av det multinationella styrkehögkvarteret. 4.1Multinationell planering och organisering hade som ramnation ansvaret för att koordinera utvecklingen av NBG11 ur ett multinationellt perspektiv. Ansvaret innefattar styrkegenerering, samordning mellan de truppbidragande länderna och kontakter med EU:s militära kommitté. Även om respektive nation var ansvarig för sina truppbidrag behövdes samordning genom fastställande av gemensamma standarder och koncept för följande områden: målsättningar och ledning, sambandssystem, logistik, deployering (landsättning av trupp), utbildning och övning samt underrättelse. Området utbildning och övning inkluderade även evaluering och uppföljning. Samordningen skedde genom den militära kommittén inom det multinationella samt genom att ett antal arbetsgrupper inrättades för de olika sakområdena. De olika truppbidragande länderna fick möjlighet att ingå i arbetsgrupperna. Flertalet arbetsgrupper hade i uppgift att producera utkast till styrdokument inom sina respektive sakområden. Utkasten skulle vara klara . av arbetsgruppernas arbete dokumenterades också i så kallade tekniska överenskommelser (Technical Arrangements, TA) mellan länderna. Det var sedan respektive lands ansvar att fullfölja överenskommelserna i produktion av förbandsdelarna och sedan under beredskap. NBG Roadmap var det övergripande planeringsdokumentet. NBG Roadmap utvecklades successivt, men den slutgiltiga versionen var klar först i december 2009.174 En första version av NBG Roadmap presenterades i april 2009.175 174NBG Roadmap, NORDCAPS, Försvarsmaktens beteckning 03 600:67988, . 175Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS, s. 4. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 För att underlätta samordningen mellan den nationella planeringen och planeringen på multinationell nivå leddes arbetsgrupperna av chefer som hade motsvarande ansvar på insatsledningen i högkvarteret. Ett protokoll från ett möte i den militära kommittén inom NORDCAPS visar att ordförandena för arbetsgrupperna, med undantag för underrättelse och deployering, var namngivna vid denna tidpunkt.176 Men först gav ledningsstaben uppdraget till insatsledningen att vara ramnationsansvarig. Uppdraget innefattade bland annat att utöva ordförandeskapet i de multinationella arbetsgrupperna.177 För att leda den operativa verksamheten inom NBG11 och styra hur den ska fungera krävs olika koncept. Det finns koncept för ledning, deployering (landsättning av styrkan), logistik och bas (hur man ska gruppera i ett område för att spara resurser). Det är ramnationens ansvar att ta fram koncepten. Koncepten är ömsesidigt beroende av varandra. Förändringar i materielen kan leda till att logistikkonceptet behöver förändras vilket i sin tur kräver att deployeringskonceptet förändras etc. Logistikkonceptet är centralt. Det beskriver hur styrkan ska försörjas med förnödenheter, hur sjukvårdskedjan ska organiseras samt hur styrkan ska förflyttas på plats i insatsområdet. Enligt den högkvartersgemensamma tidplanen skulle ett utkast till logistikkoncept ha varit klart . skulle logistikkonceptet samordnas multinationellt och enligt NBG Roadmap skulle ett utkast vara klart i maj 2009.178 Framtagandet försenades och först var utkastet klart.179 Logistikkonceptet fastställdes på den multinationella nivån i januari 2010.180 Nordic Lion181 är ramnationen övergripande koordineringsinstruktion till de truppbidragande länderna. Den ger nödvändiga anvisningar för till exempel hur materielen ska packas och skickas. Utifrån planen Nordic gör alla truppbidragande länder planer som anger hur respektive nation ska 176Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS, s. 4. 177Uppdrag till C INSATS att med stöd av LEDS STRA, LEDS INT, PROD, MUST och JURS vara Försvarsmaktens Framework-nation-ansvarige vid framtagandet av NBG11, HKV-uppdrag 150/09, . 178NBG Roadmap version 1.0, NORDCAPS, Försvarsmaktens beteckning 03 600:67988, , s. 12. 179Nordic Battlegroup Logistic concept, Appendix 2 to to CONOPS NBG11, Draft 0.96, HKV 23 100:60109, . 180Logistic Concept, to Requirement Specifications NBG11, NORDCAPS, . 181Coordinating Instructions (OPLAN) Nordic , HKV H/C 01 800:82727, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA stödja sina förbandsdelar och NBG11 som helhet. Den svenska planen kallas Svea182 och anger ansvarsförhållanden inom HKV vid insats, instruktioner för packning av materiel och så vidare. Planerna Nordic respektive fastställdes . Styrkehögkvarteret (FHQ)183 inrättades genom ett beslut i NORDCAPS.184 Styrkehögkvarteret utgör den högsta operativa ledningen i insatsområdet och är styrkebefälhavarens stab. Inledningsvis var det placerat på insatsledningen innan den multinationella staben blev fullt bemannad och det lokaliserades i . Förutom att utbilda och öva de officerare som ingick i FHQ, hade man också till uppgift att stödja stridsgruppen vid övningar och att planera för insats. FHQ var en multinationell stab som bestod av officerare från alla truppbidragande länder.185 Bemanningen av FHQ skulle enligt överenskommelse på den multinationella nivån ha fastställts under det första kvartalet 2009.186 Starten av FHQ försenades dock eftersom rekryteringen av svenska officerare drog ut på tiden.187 Problemen beskrivs närmare under avsnitt 4.4.4 om personalförsörjning längre fram. Alla truppbidragande länder utom levde upp till sina åtaganden för bemanning av FHQ.188 Det faktum att flera centrala styrdokument försenades försämrade möjligheterna för det multinationella perspektivet, representerat av styrkehögkvarteret, att påverka utgivandet av verksamhetsuppdrag i Försvarsmaktens ordinarie organisation, till exempel rörande utbildning och övningar. Styrkehögkvarteret och förbanden hade ett ömsesidigt behov av att stödja varandra vid utbildning och övning, men koordineringen av detta försvårades.189 182OPLAN , HKV H/S 01800:82727, . 183I förhållande till NATO:s definition (Combined Joint Task Force) är det ett begränsat styrkehögkvarter eftersom vissa delar saknas. 184NBG11 (F)HQ Final Lessons Identifed/Lessons Learned Report, LedR 03 600:800040, , s. 12. 185NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 4. 186Uppdrag till PERSS, med stöd av INSATS, PROD och INFOS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ samt att genomföra internationella bemanningsmöten med bidragarländerna före 2009-02-28, HKV uppdrag 233/08, . 187Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386:53019, , s. 7. 188NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 3. 189Ibid, s. 4.