rir · H0B522 · 2012-12-11 00:00:00 — Europeiska unionens råd, Rådets beslut av om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (2006/702/EG), L291/11, 21.10.2006. Europeiska unionens råd, Ordförandeskapets slutsatser, 7442/1/07, , i , . , A-K., (2011), SUHF-modellen i verkligheten, . (2007), En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Bilaga 1 till regeringsbeslut , nr I 6 N2007/7152/RT. Operationeel programma, ESF Doelstelling 2, 20072013, . , och Deloitte (2009), Report on the cohesion policy priority area: EU project on baseline measurement and reduction of administrative costs, Europeiska kommissionen. Statskontoret (2011), verksamhet, resurser och styrning, 2011:2. Svenska (2005) Slututvärdering Växtkraft Mål 3. Svenska , Presentation av Svenska kundundersökning 2010. Svenska (2011), Socialfonden i siffror 2011. Svenska , Årsredovisning 2011. Svenska , Redovisa ditt projekt. Blankett Närvarorapport för deltagare, underlag till Bilaga 3. Svenska , Redovisa ditt projekt. Bilaga 1 Del-/slutredovisning av genomförd aktivitet/utbildning. projekt/> []. Svenska , Redovisa ditt projekt. Bilaga 3 Deltagarförteckning, Närvarorapport för deltagare underlag till Bilaga 3 och Bilaga 4 Sammanställning medfinansiering. < > []. Svenska , Projekthandledningen i ekonomi, versioner från 2008-02-15, och . Svenska (2012), Socialfonden i siffror 2012 projektens deltagare och nytta. (2010), Regional governance in the context of globalisation: reviewing governance mechanisms and administrative costs, Europeiska kommissionen. MER ATT FÖRENKLA! Eurofutures (2010), På väg mot smidiga, smarta, och slagkraftiga program? Slutrapport från utvärdering av genomförandeorganisationen för strukturfonderna 20072013. Thörnquist A., (2011), Arbete och integration: ESF-projekt riktade till somalier och romer. Temagruppen integration i arbetslivet 2011:6. Thörnquist A., (2011), I utkanten av arbetets marknad: ESF-projekt i ett arbetsmarknads- och arbetsmiljöperspektiv. Temagruppen integration i arbetslivet 2011:3. , Förenklingsförslag till programperioden 20142020, . , hemställer om resurser för effektiv implementering av Europeiska regionala strukturfondsprogrammen, . , Årsredovisning 2011. enkätundersökning riktades till projektledare för socialfondsprojekt och data samlades in via en webbaserad enkät. Projektledaren ombads även konsultera projektets ekonom om det bedömdes vara nödvändigt. Undersökningens objekt är socialfondsprojekt som har startat och som är pågående eller som har avslutats eller . Avgränsningen bakåt i tiden beslutades mot bakgrund av tidigare erfarenheter att det varit svårt att få kontakt med projekt som varit avslutade . Begränsningen att inte inkludera alltför nystartade projekt berodde på att respondenterna skulle ha hunnit komma i kontakt med den administration som är förknippad med att driva socialfondsprojekt. Enkäten togs fram i samarbete med Statistikkonsulterna som också kvalitetssäkrade enkätfrågorna. I framtagandet av enkätformuläret genomförde en pilotundersökning av enkäten med socialfondsprojekt. Undersökningens målpopulation uppgick till 674 projekt vilket är en totalundersökning för den avgränsade tidsperioden. Antal svarande var 455 projekt vilket ger en svarsfrekvens på . Datainsamlingen pågick mellan och . Svarande uppdelat på programområde En indikation på att mätfel kan förekomma är att stora andelar hoppar över en fråga (partiellt bortfall) eller att många svarar Vet ej. Sammantaget är det partiella bortfallet lågt i undersökningen. När det gäller andelar som svarat Vet ej eller motsvarande, så är dessa också överlag låga. MER ATT FÖRENKLA! Vid bortfallsfel är det främst de systematiska felen som kan vara ett bekymmer. Sådana fel minskar ju högre svarsfrekvens undersökningen har. För enkäten som helhet uppgår svarsfrekvensen till . I urvalsramen fanns ett antal bakgrundsvariabler som har använts för en enkel bortfallsanalys: programområde, projektbudget (kronor), sektor, budgetansvarig region samt ansökan (huruvida projektägare har ett eller flera projekt). Svars- och bortfallsgrupp är ganska lika med avseende på dessa bakgrundsvariabler vilket innebär att dessa faktorer förmodligen inte bidrar till något bortfallsfel. Frågeformuläret följer på nästa sida. Enkätundersökning om ESF-projektens administration Du kan välja att fylla i enkäten själv eller tillsammans med projektekonomen. Vi ber dig svara på frågorna i den mån du kan. Totalt finns 28 frågor. När enkäten är slutligt ifylld, ska du som projektledare eller den som sist svarat trycka på knappen Slutför som finns efter sista frågan. Om du inte kan svara på vissa frågor eller vill fortsätta senare kan du trycka på knappen Spara. De svar du skrivit in sparas då och du kan gå in senare eller vidarebefordra länken till projektekonomen eller den som du bedömer kan svara på frågorna. Stort tack på förhand! 1.Har någon som arbetar i projektet tidigare erfarenhet av att arbeta med EU-finansierade projekt? 2.Hur fick projektägaren reda på att det fanns möjlighet att söka ESF-medel? (Endast ett svarsalternativ möjligt) Har du/ni bytt ESF-samordnare under projektets gång? Svara på följande om du svarat Ja på fråga 3: 4.Upplever du/ni att bedömning av projektredovisningen har förändrats i samband med byte av ESF-samordnare? Har du/ni bytt ESF-ekonom under projektets gång? MER ATT FÖRENKLA! Svara på följande om du svarat Ja på fråga 5: 6.Upplever du/ni att bedömning av projektredovisningen har förändrats i samband med byte av ESF-ekonom? 7.Hur upplever du/ni information om de regler som gäller för projektredovisningen (t.ex. vilka kostnader som är stödberättigande)? Mycket otydlig Ganska otydlig Projektadministration är arbetsuppgifter som innefattar sammanställning av information i syfte att följa gällande regler och krav kopplade till ESF-projekt, samt övriga uppgifter av administrativ karaktär som kan ses som en inneboende del i en projektverksamhet. Ert projekt måste utföra vissa administrativa moment för att följa de krav och regler som är kopplade till ESF-stöd. I vilken utsträckning upplever du/ni följande moment som resurskrävande? a.Rapportera tidredovisning för projektets personal till b.Rapportera löneredovisning för projektets personal till till (t.ex. fakturor och betalningsbekräftelser) e.Ta fram underlag och rapportera deltagarredovisning till SCB f.Ta fram underlag och redovisa medfinansiering iform av offentligt finansierad ersättning för projektdeltagare till g.Ta fram underlag och redovisa medfinansiering som är offentligt bidrag i annat än pengar till Dokumentation avseende upphandling och köp av varor och tjänster Annat, skriv nedan: Momenten ovan får redovisas under olika aktiviteter till (t.ex. Projektadministration ekonomi och rapportering eller Aktiviteter riktade till målgruppen). I vilken utsträckning redovisas moment i fråga 8 under andra aktiviteter än Projektadministration ekonomi och rapportering inom ert projekt? 11.I vilken utsträckning upplever du/ni att den totala administrationen av ert projekt är resurskrävande? 12.Upplever du/ni att projektadministrationen har ökat under projektets gång på grund av att ändrat vissa regler och/eller rutiner? MER ATT FÖRENKLA! Svara på följande om du svarat Ja på fråga 12: 13.Vilka ändringar av regler och/eller rutiner har ökat administrationen? 14.Upplever du/ni att projektadministrationen har minskat under projektets gång på grund av att ändrat vissa regler och/eller rutiner? Svara på följande om du svarat Ja på fråga 14: 15.Vilka ändringar av regler och/eller rutiner har minskat administrationen? 16.Har projektet haft lätt eller svårt att få ihop tillräckligt med medfinansiering? Ganska svårt Mycket svårt uppfattning 17.I vilken utsträckning påverkar de administrativa krav som är förenade med att driva ett ESF-projekt förutsättningarna för projektets genomförande? Tar fokus från arbete riktat mot målgrupp och/ eller spridningsaktiviteter b.Försvårar arbetet med innovativa idéer/metoder lägga till egna resurser för att kunna driva projektet Indirekta utgifter är utgifter för gemensamma resurser och funktioner i stödmottagarens organisation som projektet använder. De indirekta utgifterna är nödvändiga för projektets genomförande men är inte direkt hänförliga till ett specifikt projekt. Det kan exempelvis handla om vaktmästeri, lokalhyra och telefoni. Har projektet några utgifter under aktiviteten Indirekta utgifter i budgeten? Svara på följande om du svarat Nej på fråga 18: 19.Varför har projektet inte några indirekta utgifter under aktiviteten Indirekta utgifter i budgeten? (Flera svarsalternativ är möjliga) En schablon för indirekta utgifter Europeiska kommissionen har introducerat frivilliga åtgärder för att förenkla projektens redovisning. Åtgärderna har inte börjat användas i svenska ESF-projekt. En av åtgärderna handlar om indirekta utgifter. Hur redovisningen av indirekta utgifter fungerar : Det är möjligt att redovisa utgifter som kan kategoriseras som indirekta, t.ex. telefoni och hyra, under aktiviteten Indirekta utgifter. För att de indirekta utgifterna ska vara stödberättigande behöver projekt i ansökan om stöd bifoga beräkningsunderlag och utdrag ur bokslutet som verifierar att de indirekta utgifterna har baserats på faktiska utgifter. Dessa utgifter får uppgå till högst av projektets direkta utgifter. Europeiska kommissionens åtgärd: För att förenkla redovisningen ska det finnas en möjlighet för projekt att använda sig av en på förhand bestämd procentsats för indirekta utgifter som tar fram (max av de direkta utgifterna). Skillnaden jämfört med är att projekt alltså inte skulle behöva verifiera de indirekta utgifterna i ansökan om stöd till . 20.Vad bedömer du/ni att en sådan schablon för indirekta utgifter skulle innebära för projektets redovisning? Frivillig kommentar: varför/varför inte? MER ATT FÖRENKLA! 22.I vilken utsträckning har följeforskningen påverkat projektets verksamhet vad gäller följande aspekter: Bidragit till ökad måluppfyllelse Om du svarat Annat på fråga 22, kan du specificera här: I vilken utsträckning anser du/ni att administrationen av ESF-projekt behöver förenklas? 25.Har du/ni förslag på förenklingar för ESF-projekt? 26.Skulle du/ni söka ESF-medel igen? Svara på följande om du svarat Tveksam på fråga 26: 27.Varför är du/ni är tveksamma till att söka ESF-medel igen? (Flera svarsalternativ möjliga) Svara på följande om du svarat Nej på fråga 26: 28.Varför skulle du/ni inte söka ESF-medel igen? (Flera svarsalternativ möjliga) MER ATT FÖRENKLA! Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? MER ATT FÖRENKLA! 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna?