rfr · GZ0WRFR15 · 2012-06-28 00:00:00 — sade att Arbetsförmedlingen vill arbeta med alla arbetssökande oavsett hur de försörjer sig. visar inte minst rapporten från av att personer med försörjningsstöd i mycket mindre utsträckning får del av Arbetsförmedlingens insatser. För många kommuner är det problemet, det vill säga att det blir ett slags tomrum där man ser att personer inte får tillgång till de statliga insatserna. Jag skulle vilja att du kommenterar vad som är hindret. Är det hinder i regleringsbrev, i styrningen, i uppdraget till Arbetsförmedlingen? Vad behövs för att också personer med försörjningsstöd ska få del av Arbetsförmedlingens insatser? (M): Jag har två frågor till angående rapporten som vi har fått ta del av. Den första frågan handlar om motprestationer. Det ordet används i rapporten. De aktiva åtgärderna förefaller vara mer kontrollåtgärder än aktiva prestationer för att få personen i jobb. Det är inte riktigt min erfarenhet från min egen hemkommun. Jag vill gärna ha en kommentar. Den andra frågan är mer en detaljfråga. Varför ingår inte Finsam eller Socsam i rapporten? (MP): Ordförande! Tack för bra föredragningar! Jag har två frågor, en till och en till . Undervisningen på svenska i , , har av och till fått kritik från bland annat Skolinspektionen. Man har kritiserat problemet med hur eleverna får möjligheter att lära sig svenska. Det är en blandning av vad arbetsmarknaden innebär och hur svenskundervisningen ska utföras rent praktiskt. Jag undrar vilka åtgärder som har vidtagits med tanke på kritiken. nämnde som en metod. Hur översätter ni metoden från industrin, sjukvården, där det är ett väl använt begrepp, till verksamhet? Vad i fokuserar ni främst på? : I grunden tror jag inte att man kan säga att det finns någon form av hinder för oss att jobba med personer oberoende av försörjningskälla. Det har vuxit fram under tid. Vi uppmärksammade att vi hade en annorlunda prioritering. Det handlade framför allt om situationen i . Vi konstaterade att från Arbetsförmedlingens sida hade vi i någon mening låtit kommunen överta uppdraget genom att skapa jobbtorgen. Enligt var skälen till att inrätta jobbtorgen att man uppfattade att Arbetsförmedlingen inte jobbade med gruppen. Man hamnade i någon form av symbios som gjorde att de växte fram. Hinder finns egentligen inte, men socialbidrag, försörjningsstöd, är inte i sig en prioriteringsgrund hos oss. Prioriteringsgrunden hos oss är personernas behov av särskilt stöd. Det finns definierat för några persongrupper. Nyanlända är en sådan grupp, som vi talade om alldeles . Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är en annan persongrupp som är identifierad och utpekad. Den tredje skulle kunna vara personer som 2011/12:RFR15 SAMMANFATTNING De kan förmodligen tolkas in i att de har en svår situation på arbetsmarknaden i övrigt. Det handlar möjligen om hur vi har burit oss åt från myndighetens sida respektive hur kommunen har agerat utifrån sin horisont. Så har man hamnat i den här situationen. Resursknapphet kan säkert ha funnits med som en delförklaring . Det har varit så gott om arbetssökande att om det har funnits en möjlighet på lokal nivå att göra urval har man gjort urvalen. Man har sett att någon annan har tagit hand om en del av uppdraget. Då har man själv minimerat sitt eget uppdrag. Det har alldeles tydligt varit en enkel rak styrsignal från er som uppdragsgivare. Vi ska inte göra urval på försörjningsmodell. Vi ska göra urval på närhet till arbetsmarknaden enkelt uttryckt. Ju längre avstånd till arbetsmarknaden desto större stödinsats från oss och desto mer resurser från oss för att bryta arbetslösheten. : Det gällde begreppet motprestation. Jag kan hålla en lång utläggning om hur det beskrivs i forskningslitteraturen och hur det används i det dagliga språkbruket när man talar om åtgärderna. En anledning till att man ofta använder begreppet motprestation såsom det beskrivs i forskningen är för att poängtera om åtgärderna är frivilliga eller om de är något som man måste göra för att vara berättigad till försörjningsstöd. Avgränsningen i rapporten är försörjningsstödet, och i många av de åtgärder som man har tittat på i forskningen är förhållandet det att för att få försörjningsstöd måste man delta i någon form av verksamhet. Om man vill kalla det motprestation eller krav på deltagande är för att beskriva åtgärdens karaktär, inte vad den innehåller praktiskt utan förhållandet om vad som måste göras för att vara berättigad till försörjningsstöd. Därför använder jag begreppet motprestation för att få in den beskrivningen. Sedan var det en fråga om Finsam och Socsam. Försörjningsstödstagare kan absolut ingå i de verksamheterna. Här måste en avgränsning av vad som ska ingå eller inte i rapporten göras. Dessutom har ISF, Inspektionen för socialförsäkringen, lagt fram en ny rapport om Finsam-projekten och kommit fram till likartade resultat som i denna rapport. Det finns få utvärderingar. Det är den stora kontentan av kartläggningen av åtgärder inom Finsam. Det finns inte heller där speciellt många utvärderingar. Det blir kaka på kaka att inkludera studier som inte säger så mycket om effekterna. Det är orsaken till varför de inte tas med. : Det gällde sfi. I bedriver vi ingen vuxenutbildning i egen regi. Vi upphandlar vuxenutbildningen. En del av lösningarna på en förbättrad sfi i är bland annat att vi tillsammans med andra kommuner har tagit första steget på väg till en regional vuxenutbildning. Det ska säkra att innehåll, utbud och flexibilitet vad gäller sfi förbättras. Vi hoppas verkligen att insatsen ska leda till bättre resultat och en kontinuerlig dialog med leverantörerna och de övriga samarbetskommunerna. Den andra delen är den extra satsningen på försörjningsstödstagare med språkhinder. De som studerar på sfi. Det är de som kanske fastnat i sfi. Vi anser att framgångsfaktorn i vårt tidigare arbete, före etableringsreformen, att få ut nyanlända flyktingar, var heltidsintroduktionen, det vill säga att kombinera språkinlärning med relevanta praktikplatser. Det är vad vi nu erbjuder våra försörjningsstödstagare som har fastnat i sfi. Vi tror att om man ska lära sig ett språk och bygga nätverk måste språkstudier kombineras med relevanta arbets- och praktikplatser. Till exempel byggs en ny nationalarena i . Alla de möjligheter som det ger med nya arbetstillfällen är utmärkta arbetsmöjligheter att kombinera med svenskinlärning. Det gäller att se på alla möjligheter till att jobba med ständigt förbättringsarbete. : Frågan gällde Lean-modellen. Lean-modellen är visserligen tagen från industrin, men vi har sett att det går alldeles utmärkt att tillämpa den inom offentliga verksamheter. Det handlar om att försöka fokusera på kundens och medborgarens behov. Vi har till exempel processat många av våra verksamheter utifrån medborgarens behov. I detta finns också att medarbetarna ska ha inflytande och känna ett växande i arbetet. Vi har processat en hel del av våra verksamheter. Där har vi till exempel verksamheten . Vi upptäckte att en arbetslös eller en försörjningsbidragstagare fram till det att en åtgärd blev aktuell kunde träffa tio olika handläggare från flera olika myndigheter. Det hände att de fick motstridiga uppgifter eller beslut som gick åt olika håll. Det handlar om att försöka optimera det hela med hjälp av och se till att beslutsvägarna kortas, att det sker en samverkan och se på hur den enskilda individen kan få bäst hjälp. Det handlar också om effektivisering. Det handlar egentligen om att våra gemensamma skattepengar ska komma till användning på bästa möjliga sätt. Därvidlag är Lean-modellen alldeles utmärkt. (FP): Tack för bra föredragningar! Mina frågor riktar sig först till och sedan till . Jag undrar om har funnit en möjlighet att definiera den kommunala arbetsmarknadspolitiken så att den kan struktureras i ett enhetligt politikområde så att man på det sättet kan finna vägar att underlätta utvärdering och uppföljning och förbättra rättssäkerheten och effektiviteten för den enskilda individen som berörs av åtgärderna. Sedan har jag en fråga till . I finns en hög andel utrikes födda. är kommunen framstående och kommer högt i rankningen i mängden företagare. Har ni sett ett samband i att många utrikes födda är benägna att starta företag? 2011/12:RFR15 SAMMANFATTNING (C): Herr ordförande! Jag har först en följdfråga till allra första fråga till Arbetsförmedlingen. Är det rätt uppfattat att eftersom behovet av stöd till de arbetslösa ska styra sorteringen, och det var ett argument för att de som får försörjningsstöd får mindre fokus från Arbetsförmedlingen, innebär det att de som har försörjningsstöd har mindre behov av stöd för att komma till arbete? Det känns lite ologiskt, och jag vill gärna höra en kommentar. Min huvudfråga är i första hand riktad till de båda kommunerna. Ert uppdrag handlar enligt övriga föredrag om att uppgiften inte sköts av statens myndighet utan om att utveckla verksamheten i kommunerna. Hur ser ni på er roll mot bakgrund av det resonemanget? Hur ser ni på för- och nackdelar att som kommun i stället för statlig organisation ta på er den typen av roll? (SD): Jag ställer en fråga till . Grunden för all offentlig verksamhet är möjligheten för skattebetalarna, väljarna, medborgarna, att ta del av den verksamhet som genomförs, studera effekter och kostnader och ställa eventuella politiker till ansvar i kommande val. Om jag har uppfattat rapporten rätt har man i det här politikområdet inte möjlighet att göra så. Det går inte att utvärdera effekterna, och det syns inte vad de kostar och det går inte att utkräva ansvar från politikerna. Har du någon uppfattning om hur mycket pengar som har lagts på den typen av verksamheter som det inte går att utkräva ansvar för? Är det hundratals miljoner, miljarder eller tiotals miljarder? Om det inte går att svara på den frågan, vilka demokratiska slutsatser kan man dra av det? : Jag tar frågan om det enhetliga politikområdet. Indirekt kan jag säga att avgränsningarna framgår i rapporten. Det är min avgränsning. Jag kan inte stå till svars för hur andra vill dela in detta politikområde. Det är ett sätt att få någon sorts klarhet i en viss målgrupp eller utgå från någon sorts försörjningsbehov. Naturligtvis finns vissa problem med denna avgränsning. Då utestängs också andra områden och andra avgränsande målgrupper och politikområden. Det är ju både lätt och svårt att göra någon sorts enhetlighet, att säga att det är det här det handlar om. Men att fokusera på försörjningsformen och socialbidraget är ett sätt att avgränsa politikområdet. Det är också där det finns en mer enhetlig forskning, som jag har beskrivit. Det är mitt svar på den frågan. Sedan gällde fråga pengar. Precis som jag anger i rapporten är det nog ganska omöjligt att säga hur mycket pengar som läggs på det här. Jag nämnde några siffror som SKL har tagit fram utifrån ganska grova beräkningar, på strax under 3 miljarder. Det är de siffror jag har kunnat hämta. Jag har inga andra källor för att göra beräkningar. Det är den lokala variationen, att varje kommun har olika redovisningssystem, som gör det svårt att titta på det. Kommunerna gör lite olika i fråga om vad man inkluderar i sättet att redovisa. Din sista fråga var: Om man nu inte kan kolla vad det här leder till, vad säger det? Ja, det är ett demokratiskt problem, absolut, när det läggs skattepengar på ganska omfattande verksamheter och vi har svårt att utvärdera deras effekter både för dem som deltar och för kommuninvånare som betalar skatt till det. Det är ett större problem att ta tag i. : Som komplement till det svar jag gav på fråga kan jag säga att det i grunden inte är uppdraget som sådant som ger svårigheter eller avgränsningar i det här. Det är helt enkelt en komplicerad problembild, och det är mångahanda behov. En del är av arbetsmarknadspolitisk karaktär, men andra är inom andra politikområden. Det leder nog till att våra förutsättningar att hjälpa personerna på hela resan inte ryms inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska regelverket eller de verktyg eller program som vi har utrymme för att använda. Vi har i vårt budgetunderlag lämnat en hel del förslag på hur vi tycker att arbetsmarknadspolitiken skulle kunna utvecklas för att hjälpa den här gruppen närmare arbetsmarknaden eller hela vägen ut. En del av de personer vi pratar om har en bristfällig utbildningsbakgrund från sina hemländer som gör att de får ta ett ganska stort steg innan de kommer in på svensk arbetsmarknad. En del är unga, men det är också ganska många med internationell bakgrund som kommer till och har en väldigt svag skolunderbyggnad, så resan ut till jobb kan vara ganska lång. Då räcker inte riktigt de programverksamheter vi har . Vi har alltså skrivit en hel del i vårt budgetunderlag om hur vi tycker att det där kunde utvecklas. : Den första frågan gällde sambanden mellan ett aktivt näringslivsarbete och gott företagsklimat och kopplingen arbetsmarknadsfrågor. I jobbar vi aktivt med näringslivsarbete, och vi jobbar aktivt med att skapa goda förutsättningar för företag att växa, för vi ser att det korrelerar positivt med en minskning av sådana kostnader som uppstår på grund av att någon står utanför arbetsmarknaden. För oss hänger det där ihop, definitivt. Vi kan inte se att en stor del av deltagarna i vår Solnamodell startar egna företag. Majoriteten av dem går till anställning. Just där ser vi inte att utrikes födda startar fler företag, kopplat till den här målgruppen. har gjort en utredning och kommit ut med en bok som visar på korrelationen mellan gott företagsklimat och en rad kostnader, utanförskapskostnader med hög arbetslöshet, integration och annat. Enligt den studien hänger det samman. Om man funderar på nästa fråga kring vår roll: Jobbar vi med det här på grund av att någon annan misslyckas? Så skulle jag inte vilja uttrycka det det är definitivt inte heller min önskan. Snarare ser jag att vi är ett komplement till Arbetsförmedlingen. Vi jobbar väldigt nära , och vi behöver göra det. Men vi drar också nytta av våra olikheter i organisationen. Vi är en liten, småskalig, snabbfotad enhet, och det drar vi 2011/12:RFR15 SAMMANFATTNING Arbetsförmedlingen har något större strukturer, men vi samarbetar nära och kompletterar Arbetsförmedlingen. Men framför allt jobbar vi med det här för att det är en tillväxtfrämjande fråga, inte bara för att sänka försörjningskostnader. : Jag ska bara komplettera. Det är riktigt att våra kommunala insatser ska vara ett komplement till den statliga arbetsmarknadspolitiken och det Arbetsförmedlingen gör. Men ute i kommunerna, kan jag säga som politiker, har inte nöden någon lag. Människor runt omkring mig är arbetslösa. Vi har höga försörjningsbidragskostnader, och många får inte hjälp av den statliga arbetsmarknadspolitiken och därmed Arbetsförmedlingen. som vi har höga försörjningsbidragskostnader, stort utanförskap och många arbetslösa känns det inte bra att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka pengar till uppdragsgivaren. Om jag inte har fel var det uppemot 24 miljarder till exempel. Människor behöver arbete, och människor behöver komplettera och erbjudas utbildning. Där känner jag att vi inte ska ta över ansvaret, inte på något sätt, men om vi ska kunna vara ett komplement måste kommunerna säkras mer av inflytande och mer av möjligheter till samverkan med den förda statliga arbetsmarknadspolitiken och framför allt samverkan med Arbetsförmedlingen. Ordföranden: går vidare med tre nya frågor. (V): Jag vill ställa en fråga till från Kommuner och Landsting. Du sade att SKL efterlyser en tydligare avgränsning av vem som egentligen ansvarar för vad i arbetsmarknadspolitiken mellan stat och kommuner. Det är väl uppenbart att det verkligen behövs. Men undrar jag lite varför inte landets alla kommunpolitiker och SKL är ute och driver det som är själva kärnfrågan, nämligen vem som ska ansvara för försörjningen av de arbetslösa. Det är ju väldigt tydligt att många kommuner bygger ut sin arbetsmarknadspolitik därför att man ser att man har höga utgifter för socialbidrag, att Arbetsförmedlingen inte gör det man tycker att de behöver göra. Då ser man som den enda möjligheten att kliva in själv och bygga upp olika egna arbetsmarknadsprogram. Det som har hänt tydligt är att staten har sparat in väldigt stora belopp i statsbudgeten på försämringar av arbetslöshetsförsäkringen, och parallellt med det har utgifterna för försörjningsstödet i kommunerna ökat dramatiskt. av dem som har försörjningsstöd har det enbart därför att de är arbetslösa. Den här grundläggande övervältringen av kostnaderna för arbetslösheten från staten till kommunerna: Är det någonting som man diskuterar i SKL i detta sammanhang, och i så fall på vilket sätt? (KD): Tack för intressanta inlägg! Jag vill ställa min fråga till kommunsektorn och möjligen också Arbetsförmedlingen. Rapporten synliggör det spänningsfält som finns mellan kommunernas ansvar och Arbetsförmedlingens ansvar, och i det spänningsfältet tycker jag att en grupp som behöver synliggöras är de ungdomar som inte fullföljer gymnasieutbildning eller av någon anledning väljer att inte gå gymnasiet. Där har ju kommunen ett uppföljningsansvar för ungdomar mellan . I kontakter med kommuner pekar man på att det finns trubbiga verktyg och en oklar ansvarsfördelning i synnerhet för ungdomar mellan . Finns det, som ni ser det, några förändringar som behöver göras i riktning mot en tydligare ansvarsfördelning för de ungdomar mellan som inte går gymnasieskolan men som riskerar att hamna i lång arbetslöshet? (S): Jag har en liten fråga, som också hade, om försörjningsersättningarna, oavsett om det är socialbidrag eller a- kassan. Jag skulle gärna vilja ställa den frågan till , vad hon har sett: Behöver vi ändra på någon typ av ersättningar? Hade det underlättat om det hade varit lite högre ersättningar i typ a-kassan eller den lägsta nivån? Sedan har jag en fråga till kommunernas företrädare. Arbetslivet och försörjningsbördan ser lite olika ut för kvinnor och män. Hur gör ni? Får männen en chans att pröva på de kvinnliga jobben? Får kvinnorna möjlighet att pröva på de typiskt manliga jobben när man nu har en sådan situation? Eller gör ni lika för alla? Ordföranden: Jag sade tidigare att voteringen var inställd, men vårt utskott ska debattera i kammaren . Det gör att vi vädjar om korta svar. : Detta med att kommunerna får ökade kostnader för försörjningsstöd när det är lågkonjunktur är inget nytt. Så har det varit , oavsett hur politiken har sett ut på riksnivå. Är det lågkonjunktur och arbetslöshet ökar mängden personer som behöver försörjningsstöd. föreslår att man ska ha en statlig ersättning för alla som är arbetssökande, och det är någonting som SKL har ställt sig positiv till. Oavsett var man befinner sig, om man har a-kassa eller behöver försörjningsstöd, ska den ersättningen utgå från staten, så att det inte blir den här övervältringen. : När det handlar om ansvaret för ungdomar är det delat, precis som du säger, och där omfattar kommunernas ansvar någon form av uppföljningsinsatser. Vad det sedan konkret innehåller är inte så jättetydligt, utan det är just definierat som ett uppföljningsansvar. Om vi tittar på de här personerna handlar insatserna också om att de ska få chans att praktisera eller komma i närheten av arbetslivet och med det som 2011/12:RFR15 SAMMANFATTNING grund upptäcka att man nog ska genomföra den ungdomsskola som man kanske inte avslutade på det sätt som det var tänkt. Det projekt jag nämnde, Unga in, är ett exempel på en sådan verksamhet, och det finns fler - redovisade ett annat exempel. Vår ambition är att försöka sprida det här ut över landet i takt med att vi ser att det fungerar allt bättre, för vi tror att man kan göra en del inom ramen för nuvarande ansvarsfördelning. Men det grundläggande problemet är fortfarande att det kommer in väldigt många ungdomar som inte är klara med sin grundutbildning. Det är ungefär var femte ungdom sett över hela landet som kommer till oss och har en del kvar från sin gymnasieskola. : Ersättningsformer: Som jag inledde med handlar frågan väldigt mycket om varifrån man får sin försörjning och hur den löses. Vilka förslag har jag? Det är också en politisk fråga, som forskningen kanske inte ger något svar på, om det ska vara det ena eller det andra. Men det är klart och tydligt i forskningen, och även vad jag själv har sett, att det finns en viss problematik med tudelningen i försörjning när man har arbetslöshet som grundproblem. Jag tror inte heller att socialtjänstlagen, när den kom till och som den är skriven, var den riktigt tänkt för de större grupperna som är arbetslösa och som har arbetslöshet som det primära problemet. Det fanns till och med en diskussion om ett socialförsäkringstillägg, Soft, till socialtjänstlagen. De här diskussionerna har förekommit även tidigare. Jag tror att det ligger någonting i det som även har föreslagit, att man kanske behöver se över någon sorts enhetlig och statlig ersättning för dem som är arbetslösa. Jag tror att det behöver undersökas lite mer och att man behöver tänka till om det och gå vidare. Vad gäller nivån i a-kassan och hur den ligger är lite utanför rapportens uppdrag, och jag har inte den specifika kunskapen om nivåerna. Däremot kan man beakta att försörjningsstödet som det ser ut är samhällets sista skyddsnät, och jag kan tycka att det ska vara ganska finmaskigt skyddsnät. Med ökade motprestationer eller krav på deltagande finns det en risk att människor faller utanför därför att de inte klarar av motprestationerna av olika anledningar, och de har ingen annan ersättningsform därför att det är samhällets sista skyddsnät. Där finns det en hel del grundläggande frågeställningar som man kanske behöver tänka till om och titta lite närmare på, hur man utformar våra försörjningssystem och sociala skyddssystem i den svenska välfärdsstaten. Ordföranden: Då lämnar jag ordet till vice ordförande för en avslutning av seminariet. (S): Jag vill tacka er alla för att ni har kommit hit och bidragit till detta seminarium. utskott har två uppgifter. Dels ska vi bereda ärendena inför besluten i kammaren, och det är den uppgift som är mest känd. uppdrag i att utvärdera hur politiken fungerar. Det här är ett led i detta, att vi ser att den kommunala arbetsmarknadspolitiken, som vi har fått belyst här , har en väldigt stor omfattning och ser väldigt olika ut. Vad vi också kan konstatera är att vi vet väldigt lite säkert om hur det fungerar. Den här frågan har hamnat alltmer i centrum i och med att antalet personer med försörjningsstöd har ökat ganska dramatiskt och att vi har kunnat se uppgifter från SKL inte minst om att en stor och växande del har arbetslöshet som huvudsakligt skäl för att uppbära försörjningsstöd. Då kommer frågan om arbetsmarknadspolitiken ännu mer i centrum. Jag vill tacka er alla för att ni har kommit hit och bidragit till att öka vår kunskap. Jag tror att vi alla kan vara överens om detta. Det är en oerhört stor omfattning, nästan . av kommunerna har en arbetsmarknadsenhet. är den systematiska kunskapen väldigt låg. En förhoppning är väl att ett resultat av detta kan bli att fler väljer att satsa resurser på att beforska detta område. Tack ska ni ha! arbetsmarknadspolitik en kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare 1Tack till Tamilla som har bidragit med värdefullt arbete till denna rapport. Tack också till , och som bidragit med värdefulla kommentarer och synpunkter på rapporten. 2Uppsala universitet, , Box 624, 751 26 , E-post ARBETSMARKNADSPOLITIK EN KUNSKAPSÖVERSIKT ÖVER ÅTGÄRDER FÖR ARBETSLÖSA SOCIALBIDRAGSTAGARE 2011/12:RFR15 kommuner har haft en betydande roll som utförare av olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för arbetslösa. De kommunala arbetsmarknadsåtgärderna är i många fall särskilt inriktade på arbetslösa socialbidragstagare med syfte att minska deras beroende av socialbidrag samt öka deras möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden.