rfr · GZ0WRFR16 · 2012-01-01 00:00:00 — presenterades en rapport med tre förslag. I stora drag går de ut på att det bildas två nya life science-institut, ett inom drug discovery och ett för hållbar processutveckling och katalys, och ges förutsättningar för att skapa en innovationsplattform inom life science för att förbättra samverkan mellan vårdsektorn, lärosätena och näringslivet. Resultatet av denna förstudie kommer att analyseras inom . En annan insats är samverkan mellan de näringspolitiska myndigheterna och tillsammans med i och , och något som vi presenterade är ett initierat arbete för att använda befintliga resurser i syfte att underlätta och stötta regionens insatser för att överbrygga effekterna av nedläggning av denna verksamhet. Det kommer att genomföras , och det är fyra områden: nyföretagar-, affärs- och innovationsrådgivning, produkt- och affärsutveckling, stöd till internationalisering i små och medelstora företag i regionen och innovationscheckar för utveckling av små och medelstora företag. Eventuella ytterligare åtgärder kommer i samband med det samordningsuppdrag som har angående utveckling i . För näringsministern är det viktigt att driva en näringspolitik som gör till ett attraktivt land för företag att förlägga kunskapsintensiv verksamhet i. Därför arbetar vi aktivt för att förbättra det generella näringsklimatet genom att utforma spelregler och ramvillkor så att start och utveckling av företag och entreprenörskap i allmänhet främjas. En rad insatser har gjorts. Mycket arbete pågår inom flera områden, bland annat inom regelförenklig, skatter, trygghetssystem, konkurrens, entreprenörskap och innovationsfrämjande. Bland dessa satsningar kan nämnas att vi tillsatte en utredning om innovationsupphandling, vilket resulterade i att fick ett uppdrag i samband STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN med förra budgetpropositionen. Vi har också tagit fram en tjänste- och innovationsstrategi och satsat på innovation inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Vi har vidare ett råd för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet. Life science-frågorna täcker mycket, och de kommer att beaktas inom FOI-propositionen och den nationella innovationsstrategin som båda kommer . Ytterligare konkreta saker är att vi har ett välfärdsutvecklingsråd som kommer att leverera sin slutrapport . Vi har också ett särskilt uppdrag till att utveckla testbäddar. Denna satsning handlar om att ge ett stöd till utökat samarbete mellan företag och hälso- och sjukvården för att möjliggöra och utveckla produkter och tjänster med innovativa lösningar. Avslutningsvis: Regeringens mål är inte enbart att få företag att stanna i utan att få internationella företag att förlägga sin kunskapsintensiva verksamhet i vårt land. Ordföranden: ska du ha för detta. har vi fått en bred bild av situationen för den här stora och viktiga sektorn i vårt land, och det är dags för näringsutskottets ledamöter att ställa frågor till de medverkande. Då ska vi börja med , som representerar Socialdemokraterna. (S): Jag tackar alla som medverkat till spännande inspel i denna hearing. Det finns en lång rad frågor att ställa, men jag ska försöka fokusera på det som jag fastnat vid allra mest. Jag hör till dem som har tagit varningsklockorna om vad som är på väg att hända inom den svenska life science-branschen på allvar och följt det under . Både SNS och uppmärksammade regeringen och det omgivande samhället på den globala utvecklingen och att åtgärder behövs för att vi i ska kunna hålla vår fana på detta område högt. Det är glädjande att regeringen och höst kommer med en innovationsstrategi och en forskningsproposition som till del svarar mot det som håller på att hända. Alla partier är brett överens om att life science-branschen är en viktig bransch för som industrination, inte minst när det gäller att generera exportintäkter. Jag fastnade vid det som flera berörde med olika ingångsvärden som handlar om att det är viktigt att de stora läkemedelsindustrierna finns kvar med verksamhet också när det gäller forskningen för att utgöra motorer i den svenska life science-branschen. Jag minns inte vem som sade det, men jag delar den uppfattningen. Hur kan vi underlätta så att de många småföretag som vi har inom life science kan anpassa sig till den nya globaliserade världen där big pharmas verksamhet tar nya former? Vad kan vi politiker göra för att underlätta aktörernas anpassning till denna nya världsbild? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Dessa frågor mynnar ut i: Hur har vi kvar innan det svenska samhället måste fatta beslut så att inte forskningen inom försvinner från ? Ordföranden: har flera personer som kan känna sig manade att svara på detta. Till exempel hade ett antal rekommendationer för vad som borde göras här i landet för att underlätta för små företag att växa. , : Jag tackar för en utmärkt fråga och hoppas att mina kolleger fyller i det jag har att säga. En bit handlar just precis om att underlätta för småföretagen. Vi måste se till att sjukvården och företagen hittar ett samarbetssätt som stimulerar företagen att gå framåt. Vi måste öppna dörrarna på sjukvården. Vi har också hört många, inte minst , säga att vi inte med emfas kan sälja våra produkter om de inte ens en gång är testade på hemmaplan. Vi måste ha ett skyltfönster. Det är den ena biten. Den andra biten handlar om skatterna. Vi kan inte blunda för det utan kommer tillbaka till the bottom line. Vi är ett företag som har tagit beslut om att flytta eller lägga produktion i utlandet just med hänvisning till skatterna. Allt annat är så himla bra. Vi har all infrastruktur, stabil berggrund och så vidare, men skatterna är ett tufft pålägg. Här är vi inte konkurrenskraftiga på den internationella marknaden. Den tredje biten har med finansieringen att göra. Man måste bidra med mjuka pengar, det vill säga statliga pengar. Vi har exempel från och andra länder där man har en 50-50-modell, det vill säga statliga pengar och riskvilligt kapital eller privat finansiering. Man måste också ändra de lagstiftningar som jag berörde. Kommanditlagstiftningen behöver förändras för att stimulera investeringarna i de tidiga bolagen. Den sista biten är att sälja i utlandet och se till att locka hit stora event och sätta fokus på . Vi är duktiga och har mycket att erbjuda. Löser vi de andra frågorna kan vi få hit många. , : Radikal innovation är en komplex process, lika mycket en nedifrån-och-upp-process som en uppifrån-och-ned- process. Jag tror att vi har ett högt förtroende i det svenska samhället bland de aktörer som finns sjukvård, akademi och näringsliv och det är viktigt att vi behåller det förtroendet. Det finns alltså ett antal strukturåtgärder som är viktiga, och nämnde många av dem. Det finns också ett antal åtgärder som man bör göra från akademiskt perspektiv. En väldigt viktig fördel som vi har i det här landet är nämligen att vi har ett lärarundantag, det vill säga att vi har möjlighet för akademiska entreprenörer att på ett väldigt tydligt sätt utveckla sina innovationer. Dessa entreprenörer drivs oftare av andra drivkrafter än pengar och gör det här för samhällets bästa. Det är av entreprenörerna som drivs av monetä- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Resten gör det av filantropiska skäl och en massa andra faktorer. Jag tror att det är viktigt att man håller kvar det här lärarundantaget, för det lägger incitamenten i innovatörens och entreprenörens händer. Jag tror också att det är viktigt att vi från ett akademiskt perspektiv och universitetsperspektiv ser till att bejaka utvecklingen, inte bara forskning, utan att vi också tar forskningen vidare mot en process- och produktutveckling. Vi har underskattat betydelsen av detta tidigare. Detta bygger ju inte bara på teori utan också på praktik, och jag tror att den erfarenhet som man kan skaffa sig genom att jobba i de här systemen är väldigt viktig. Därför tror jag att det är viktigt att vi bygger ut de entreprenörsskolor som finns vid våra universitet. Entreprenörskap är till exempel någonting som är inskrivet i lärarförordningen när det gäller mellanstadiet och lägre stadier, men det finns ännu inte på högstadiet och högskolan. Det måste vi ändra på, för vi har haft väldigt kraftfullt fokus på teori snarare än värdeskapande praktik vid våra universitet. Jag tror att det är en viktig bit att vi ändrar på detta. Det finns alltså en mängd olika strukturåtgärder som vi kan göra för att förbättra innovationsklimatet, men det är en väldigt komplex och lång process som är behäftad med väldigt stora risker. Man löper finansiella risker och projekt- och processrisker, och de riskerna tas ofta av den enskilda innovatören och entreprenören i de tidiga stadierna. Den här sidomekanismen till små, mellanstora och stora företag måste vi behålla och se till att utveckla. Ordföranden: har jag ytterligare två talare. Vi får försöka ta det lite kortfattat. Det är från och sedan är det från Forska . , : Jag tar min utgångspunkt i att det lilla företaget är tillräckligt bra, det vill säga att det har en hållbar affärsidé, att det finns rätt kompetens och att man har finansiering och stabilitet. Vad tror jag då att staten kan göra? I samband med nedläggningen i inrättade man ett foresight institute som gör att små företag kan få lite av den intelligens som finns inne i stora företag. Vi har ju många människor som spanar av vad det är som händer inom life science och i sjukvården i hela världen. Det har inte det lilla företaget råd med. Man kan också undra om staten i form av eller någon annan kan hjälpa till att förpacka kunskapen så att de små företagen kan gå in i EMI- projekt eller bli samarbetspartner till ett stort företag. Det är också svårt att hitta den kunskapen i det lilla företaget. Som någon annan sade här, hur kan man hjälpa till att skapa arenor både i och utomlands så att den kunskap som faktiskt finns kommer till användning och upptäcks? , Forska : Mycket har sagts, och jag ville bara lägga till det faktum att de här små biotechföretagen är absolut beroende av den starka forskningen. Ofta bedöms det utifrån sett som mer av ett kluster- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN perspektiv: Vad har vi här? Vi har stark forskning, kopplad till både akademin och biotechen och, kopplat till det, även vården. Är det dessutom ett kluster som har en vård som bejakar detta bra. Utifrån det perspektivet tycker jag alltså att man borde fokusera på hur vi kan få kvalitetsregister, biobanker och annat att bli det nav runt vilket man kan koppla det här, för då har de små biotechföretagen en klar fördel som de kan konkurrera med internationellt. Försök alltså att koppla ihop de unika fördelar vi har i tillsammans med de olika aktörerna för att stärka upp och göra det internationellt konkurrensfördelaktigt. Ordföranden: ska vi gå vidare i listan av ledamöter i näringsutskottet som vill ställa frågor. är det representanten för Moderata samlingspartiet, . (M): Tack för föredragningarna! Det är effektivt för oss i näringsutskottet att få en ganska bred bild av vad som händer i branschen. Jag tänkte rikta frågan till och kanske lite till . Jag tänker just på kompetens och det som berättade om hur man kraftsamlade i för att kunna hjälpa till och också bibehålla kompetensen i regionen när man flyttade därifrån. Som berättade ser man att man har fler sysselsatta. Det för med sig att företag vill etablera sig där kompetensen finns, det vill säga att det blir ett omvänt förhållande: Man kommer dit där människor med kunskapen finns. Utifrån ett Södertäljeperspektiv undrar jag därför om man har tagit någon typ av initiativ av den här sorten i för att inte dränera regionen på kunskap och på erfarenhet, för det känns som att man behöver vara lite snabbfotad i det här arbetet. Jag tänkte fråga vad han ser för andra regioner som kanske inte har förmånen att ha ett universitetssjukhus, om det finns förutsättningar för den här delen av forskningen och samarbetet att kunna växa även i andra regioner eller ska de lägga sig ned och dö eller eventuellt göra någonting annat? , : I och med beslutet om nedläggning i har företaget beslutat att tillsätta två olika team, ett som heter site change team som jobbar väldigt mycket internt med hur de anställda kan gå vidare, och ett som heter site option team. Jag sitter själv i det senare, och vi har till uppdrag att se hur den kompetens, de lokaler och den utrustning som finns i kan komma till användning , i huvudsak inom life science eller annan kunskapsintensiv verksamhet. Var finns vi då ? Dels vet vi som jag sade tidigare att vissa forskare går över till translational science center på KI. Vi satsar också pengar på . Det finns grupper och individer som är mycket attraktiva för akademin. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Man kan också säga att det finns ett ekosystem av kompetenser, och där gav ju ett uppdrag till SP att titta på om man kan inrätta ett industriforskningsinstitut som ska vara en brygga mellan den forskning som sker i akademin och ren produktutveckling inom ett företag. Man har tittat på tre olika delar, dels ett institut vad gäller läkemedelsutveckling, dels ett vad man kallar kemisk katalys, och man tittar nu också inom toxikologin. De här rapporterna har precis kommit, och jag tycker att de är mycket intressanta, för där kan jag se stora möjligheter att uppfylla de här syftena, både vad gäller kompetens, lokalerna och utrustningen. Såvitt jag förstår bereds nu detta inom och i . Jag kan också säga att vi har kontakter med vissa företag om de skulle vilja etablera sig i , och då tittar vi både nationellt och internationellt. , i län: Din tudelade fråga kan faktiskt få ett sammanhängande svar. Först tror jag, som några andra talare också har varit inne på, att det är väldigt viktigt att vi ser det här som en nationell fråga och att universitetssjukhusen och universitetssjukvården faktiskt är en nationell angelägenhet. Själva kriteriet för ett universitetssjukhus är också att man har en motpart i form av en medicinsk fakultet som ju är en statlig institution. Jag tror att alla landsting som driver universitetssjukhus ser det så och jobbar på det sättet och fokuserar mycket på det. Med detta sagt är det också väldigt viktigt att komma ihåg att klinisk forskning inte bara kan bedrivas utan enligt min uppfattning ska bedrivas även utanför universitetssjukhusen. Det är klart att universitetssjukhusen blir kompetenscentra och måste vara starka kompetenscentra för att vara den här viktiga basen framför allt kanske för spetsforskningen, och då är det klart att de orter där vi har universitetssjukhus också blir kluster för sådan här verksamhet. Som flera har framhållit är en av våra styrkor i att vi har ett väldefinierat patientunderlag och en bra registerstruktur. Det bygger på en samverkan som inte bara sker mellan universitetssjukhusen utan inom hela sjukvården, och jag tror att det är väldigt angeläget att vi ser till att nyttiggöra detta i all sjukvård och inte bara premierar det på universitetssjukhusen utan också ute i den sjukvård som bedrivs utanför universitetssjukhusen. För vår del jobbar vi ganska mycket med kringliggande landsting för att utveckla detta, och det ska vi naturligtvis fortsätta med. Jag vill säga en jättekort sak med tanke på just . Jag tror att också kan intyga att det här är ganska mångfasetterade branscher. Kompetensen inom robotik i är naturligtvis någonting som är väldigt intressant också för sjukvården, och jag tror att det är väldigt bra om vi kan hitta sådana korskopplingar mellan olika branscher även till life science-industrins fromma. Ordföranden: ska vi gå vidare och lämna ordet till vice ordföranden som representerar . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice ordföranden: för alla intressanta inlägg så långt! Min fråga vänder sig i första hand till . Vi har ju fått en bild beskriven för oss här av hur den kliniska forskningen har minskat väldigt kraftigt under . Det var också en fråga som berörde, bland annat kopplat till . Min fråga är: Vad mer skulle Landstingssverige behöva för att kunna möta den efterfrågan på klinisk forskning som life science-industrin efterfrågar och vill lägga i ? Den frågan kanske också skulle vara intressant att ställa till någon av representanterna för just läkemedelsindustrin. Vad ser ni att antingen staten eller Landstingssverige behöver göra för att kunna möta era behov? Om vi ska fördela ordet kanske det är som skulle kunna få bidra med en synpunkt jämte . Ordföranden: vi börja med ? Är det någon av representanterna för , eller någon annan som vill svara? , i län: Jag kan återkomma till det jag sade, att jag tror att vi huvudmän för sjukvården får vara självkritiska i konstaterandet att vi har, jag ska inte säga för mycket, prioriterat väntetider och köer, för jag upplever att det är svensk sjukvårds största problem och det är det som våra uppdragsgivare efterfrågar mest att vi behöver åtgärda, men vid sidan av det har vi varit för dåliga på att identifiera och bildsätta det faktum att klinisk forskning och över huvud taget FoU i sjukvården är en så viktig faktor. Det är som det brukar vara i politiska sammanhang, att den bästa vägen för att göra det här bättre är att ge tydligare uppdrag. Vi måste uppmärksamma vårt ansvar och dessutom på ett bättre sätt avsätta pengar: Var god forska för den här mängden pengar! har forskningen mycket setts som någonting som man gör lite grann vid sidan av i den mån man hinner. Man pratar gärna om att det bör finnas ett slack som ger utrymme för att även hinna forska. Jag tror att det är en ganska olycklig utveckling. Jag tror att vi helt enkelt behöver bli tydligare, och vi behöver bli bättre kravställare från politiken mot verksamheten. Ordföranden: jag bara komplettera med en fråga. Är det då inte så, , att det är själva vårdavtalen som behöver förändras och kompletteras, att det finns en politisk vilja från beställarna att faktiskt också beställa detta? Det är väl egentligen där skon klämmer. , i län: Det är precis så jag uppfattar det, och det är precis det som vi behöver sätta tydligare fokus på. När vi formulerar uppdraget i vården kan vi inte bara säga: Var god bedriv sjukvård! Vi måste också ställa krav på att man bedriver forskning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Då gäller det, som alla säkert förstår, att vara försiktig som politiker, för vi ska naturligtvis inte styra forskningens innehåll. Men vi måste ändå ha en bild av vad vi får för de pengar vi lägger. , : Jag skulle vilja bekräfta det som precis sade: Beställning i vårdavtalen är oerhört viktigt för att öka andelen kliniska prövningar vid svenska sjukhus. Den svenska sjukvården får förfrågningar om att göra kliniska prövningar, men antingen är det så att man inte svarar på förfrågningar, och ofta när man svarar så svarar man nej. När man får en förfrågan om kliniska prövningar behöver man svara . Det innebär att man måste ha en snabb process för att ta ställning till om man vill vara med. Ytterligare en punkt som jag skulle vilja ta upp handlar om att samarbeta inom sjukvården och på sjukhusen för att gemensamt skaffa patientunderlag på ett effektivt sätt för att svara upp mot de förfrågningar som kommer från bolagen. Ordföranden: ska vi gå vidare och lämna ordet till som representerar . (FP): Jag skulle vilja börja med att säga tack till alla er som har tagit er tid och kommit hit . Det är otroligt viktigt för oss inom utskottet att just få djupdyka inom de här områdena och ta ett antal timmar till att försöka förstå vad problemen är och vad det är som händer. Även om ni tycker att det är självklarheter är det väldigt viktigt för oss att lyssna på er. Jag har två funderingar när jag hör er tala, och det bekräftar väl lite grann min egen bild men fördjupar den ännu mer. Det är att hela life sciencebranschen, läkemedelsindustrin i stort och så vidare, genomgår en stor omställning i sig. Det är en gigantisk omstrukturering där Södertäljenedläggningen egentligen bara är ett symtom, som jag uppfattar det, på hela problemet eller situationen. Det är ett paradigmskifte, ungefär som när it-branschen omstrukturerades för och gick från och andra gigantiska stora och något stelare inget negativt menat nu mot er organisationer mot små, lite häftigare, lite coolare och öppnare plattformar som tog fram helt nya saker. Ni får säga att det inte är så om ni inte håller med, men för mig känns det lite så. Då är min fråga till mig själv: Hur kan vi underlätta detta? Eller ska vi hålla oss från det? Är det något som bara sker ändå utan att vi lägger oss i? Det andra är att de internationella kontaktarna blir oändligt mycket viktigare. Jag tror att det var från som sade det, och där verkar ni hålla er väl framme. Men min fråga är: Hur håller vi de viktiga kontakterna nationellt? Blir det för mycket en tävlan mellan siter, mellan kommuner, mellan landsting? Missar vi någonting här som andra länder kanske redan har fattat, att vi inte kan ställa mot , mot , mot och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och så vidare? Borde vi se det mer holistiskt, i ett mer svenskt perspektiv, och klarar vi det i så fall? Vi hade en liknande diskussion med universiteten för inte så länge sedan i en grupp i där vi enades om att vi måste jobba ihop i regionen. Det var inga som motarbetade varandra, men det är en himla skillnad mellan att samarbeta och att inte göra någonting. Just det här med register och tillgång till patienter och klinisk forskning verkar vara, kanske inte ett problem, men ett område att gå fram i ganska starkt för att just få de här patientunderlagen. Min första fråga är: Är integritetsfrågan något som gör att det blir problematiskt? Det anar jag, fast ingen säger det här på seminariet. Någon får gärna berätta om det. Den andra frågan är: Lockar vi tillräckligt många duktiga människor internationellt till våra forskningsanläggningar? Jag har en känsla av att det är en del av ett problem. Vi har också varit på , och vi besökte . går jag inte in på expertskatt och alla de sakerna, men gör vi vad vi kan för att locka internationellt duktiga forskare, och vad skulle i så fall staten kunna bidra med i den utmaningen? , Invest : Jag jobbar alltså på Invest , och vi arbetar med att attrahera just utländska investeringar till , både företag och forskare. Jag tror att inom life science-världen är det väldigt viktigt att man håller världsklass. Det måste finnas någonting här som inte finns någon annanstans. Jag tror alltså att det är väldigt viktigt att man tar fram en nationell plan för life science, väljer ut de vetenskapliga områden där vi kan nå absolut världsklass, satsar på dem och satsar mindre på annat. Det kommer då både att attrahera de stora utländska läkemedelsföretagen, som vill finnas och arbeta i de här klustren, och de bästa forskarna. , : tog upp frågan om vi ser ett paradigmskifte inom den här industrisektorn. Jag skulle vilja säga att det är nog precis det vi gör, och det som driver det är tillgången till kommunikativa plattformar. är det möjligt att ha kontakt med forskare och produktutvecklare över nästan hela världen. När vi driver våra kommersialiseringsprojekt har vi akademisk utveckling i , vi har det även i , vi jobbar ihop med , vi har , etcetera. Vi söker helt enkelt de företag och de aktörer som kan leverera det som vi behöver för att gå framåt i processen. Jag tror att den utvecklingen och kommunikationsmöjligheterna bara kommer att öka, för det är en av de drivande faktorerna bakom ett tydligare öppet landskap. Jag tror också att vi kommer att se en fragmentering av den processutveckling som vi har sett i den stora industrin. Vad som har hänt är nämligen att man har lagt ut sina substansbibliotek till andra. Man har lagt ut syntes, på andra ställen. Man har lagt ut klinisk prövning. Man har lagt ut galenisk utveckling etcetera. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN