rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — Ramböll/(2009). Kunskapsbehov om invandrares företagande. faktablad, Regeringens politik för att stärka företagandet hos personer med utländsk bakgrund. (2007:11). Statens företagsfrämjande insatser når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund? (2008), Stöd till start av näringsverksamhet ett framgångsrikt program, 2008:24. (2007), What works best for getting the unemployed back to work? Employment services or small-business assistance programmes? Evidence from , Memo Autononoma de , . , P. och D. , (1983), The central role of the propensity score in observational studies for causal effects, Biometrika 70:4150. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? (1973a), Matching to remove bias in observational studies, Biometrics, 29, s. 159183. (1973b), The use of matched sampling and regression adjustments to remove bias in observational studies, Biometrics, 29. s. 185203. Sianesi, B. (2004), An evaluation of the Swedish system of labour market programs in the 1990s, , 86, s. 133155. (2010), Social rapport . (2002), Personer med utländsk bakgrund riktlinjer för redovisning i statistiken, MIS 2002:3. SCB (2009), Longitudinell Integrationsdatabas för Sjukförsäkrings- och Arbetsmarknadsstudier () 19902007, 2009:1. (2002). Tillväxtanalys (2011:04). Tillväxtanalys (2011:047). Utvärdering av statligt finansierad företagsrådgivning. Tillväxtanalys (2011:07), Statligt stöd till näringslivet 2010. , Program för företagare med utländsk bakgrund 20082010. (2010), Utlandsföddas företagande i . (R 2006:05). Kapitalförsörjning i småföretag. (2011), Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. Intervjuer har genomförts med chefer och tjänstemän på , , Arbetsförmedlingen, , i samt med politiker och tjänstemän i en kommun. Inom ramen för den fallstudie som genomfört intervjuades fem organsationer som på olika sätt arbetar med att främja nyföretagande. Företagare intervjuades av SCB på uppdrag av . Statistiken som har bearbetats av i den här granskningsrapporten har hämtats från Arbetsförmedlingen, , och Tillväxtanalys. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 1 Utvärdering av stöd till start av näringsverksamhet I bilagan beskrivs tidigare utvärderingar av det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet samt de metoder som använts för att analysera sysselsättningseffekter av stödet samt om det finns skillnader i inkomst mellan inrikes och utrikes födda som deltagit i programmet. En del av utvärderingslitteraturen om stöd till start av näringsverksamhet berör sysselsättningseffekter i form av nya arbetstillfällen vid de nystartade företagen eller företagens överlevnadsgrad.162 En annan del av utvärderingslitteraturen berör effekterna relaterade till individens arbetsmarknadsposition efter avslutat program. Meager (1996) har sammanfattat den litteratur som rör stöd till start av näringsverksamhet och i , , , och före detta . Sammanfattningens slutsats var att det för den studerade perioden och de studerade länderna inte gick att dra några generella slutsatser om programmens effektivitet. I en senare studie av Meager, och (2003) studerades sysselsättningen bland ungdomar vars företag lagts ner. Inte heller denna studie fann några positiva effekter av deltagande i programmet. En svensk studie av och (2004) visade att i jämförelse med åtta andra arbetsmarknadsprogram ger de program som innehåller en nära arbetsmarknadsanknytning, till exempel stöd till start av näringsverksamhet, generellt sett en större effekt än andra program. I en studie av (2006) konstateras att stöd till start av näringsverksamhet i har en positiv effekt i termer av minskade inskrivningstider. Programdeltagarna lämnar alltså arbetslöshet snabbare. (2007) jämför fyra grupper av rumänska arbetsmarknadsprogram: arbetspraktik, traditionell förmedlingsverksamhet, stöd till start av näringsverksamhet för arbetshandikappade samt anställning med stöd inom den offentliga sektorn. Det sistnämnda programmet motsvarar anställningar inom i . Analysen kommer fram till att deltagande i de tre förstnämna programmen har en positiv effekt i jämförelse med att inte delta i något program. Anställningar inom skyddad statlig verksamhet har däremot en negativ effekt på individens möjligheter att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. 162 Se exempelvis och (2000), Cueto och (2006) och Caliendo och Kritikos (2010). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? I en rad utvärderingar har den tyska motsvarigheten till stöd till start av näringsverksamhet utvärderats. Baumgartner och Caliendo (2008) utvärderar två olika program vars gemensamma syfte är att stimulera arbetslösa till att bli egenföretagare. Utvärderingen har begränsats till att enbart undersöka utfallet för individer som levde i före detta . Utfallen som studeras är: sannolikheten att få arbete antingen som anställd eller egenföretagare och effekten på inkomster. Författarna konstaterar att båda programmen ger ett positivt utfall. var en högre andel anställda bland deltagarna i jämförelse med personer som deltagit i andra program. Även den genomsnittliga inkomsten var högre. I en snarlik studie utvärderar Caliendo (2009) motsvarande program i före detta och finner liknande effekter. Risken att återfalla i arbetslöshet är lägre, sysselsättningsgraden högre och den genomsnittliga inkomsten högre för personer som deltagit i programmet. Behrenz m.fl. (2012) studerar det svenska programmet stöd till start näringsverksamhet och finner att individer som deltagit i programmet har en större sannolikhet för att ha arbete efter avslutat program i jämförelse med personer som deltagit i andra Caliendo och Künn (2011) studerar mer långsiktiga effekter av de ovanstående programmen och finner att de positiva kortsiktiga effekterna även gäller på . Sammanfattningsvis kan konstatera att utvärderingslitteraturen visar stöd till start av näringsverksamhet uppvisar positiva effekter vad gäller sysselsättning (anställd eller fortfarande egenföretagare) i både och . I visar forskningen även visa att den genomsnittliga inkomsten är högre bland de som deltagit i denna typ av program. Denna typ av undersökning har dock inte genomförts i . Ett problem med de tyska utvärderingarna är att de endast undersöker effekter för en genomsnittlig individ. Det finns dock tydliga indikationer på att det finns en relativt stor variation inom gruppen, så kallad programheterogenitet. I och Delanders (2011) studie visas att kvinnor som deltar i stöd till start av näringsverksamhet har en lägre sannolikhet att vara i arbete efter avslutat program i jämförelse med män som tagit del av stödet. Registerdata i är generellt av mycket god kvalitet och detta gäller inte minst arbetsmarknadsstatistiken. Det finns exempelvis mycket detaljerad information om arbetslösa och deras egenskaper. Trots detta finns vissa brister i de datamängder som används i denna granskning. En brist i de registerdata som finns tillgängliga är att de inte innehåller information om arbetad tid. De skillnader som redovisas i kapitel 4 kan därför till större eller mindre del vara en effekt av icke observerbara skillnader. Samtliga jämförelser som görs i detta kapitel bygger därför på antagandet att det inte finns systematiska skillnader i den arbetade tiden, vilken är en svaghet i både beskrivningar och analyser. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Ytterligare en begränsning gäller definitionen av företagare. För att betraktas som aktiv företagare ska näringsverksamheten enligt definition motsvara minst en tredjedel av den tid som åtgår för en vanlig anställning på heltid. Även här finns ett problem då tiderna inte registrerats. Det är alltså svårt att med utgångspunkt i statistiken entydigt definiera vilka individer som ska betraktas som företagare. I de beskrivningar som görs i kapitel 4 har valt att använda en kombination av olika indikatorer. En första indikator är att en individ har en registrerad inkomst från aktiv näringsverksamhet. Genom att även kombinera individ- och företagsregister är det möjligt att identifiera företagsformen för en delmängd av alla individer. Detta ger en något starkare indikation på att individen kan relateras till företagarverksamhet, men på bekostnad av att ett antal individer utesluts från analyserna. De individer som inte omfattas av denna definition är individer som enligt data har en inkomst från aktiv näringsverksamhet, men där det inte är möjligt att identifiera i vilken juridisk form företagandet sker. Metod för att utvärdera sysselsättningseffekter I likhet med (2008) och Behrenz m.fl. (2012) används en kvasiexperimentell design en så kallad propensity score matchning-metod (PSM) för att analysera sysselsättningseffekterna. Metoden utvecklades (och 1983), men har sina rötter (1973ab, 1974). Det var emellertid först som metoden började komma till användning inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering. Vad gäller svenska studier inom arbetsmarknadsområdet har metoden bland annat använts av Sianesi (2004), Delander m.fl. (2005), (2008), och de m.fl. (2008). Grundidén med metoden är att efterlikna ett randomiserat experiment som i det här fallet skulle ha inneburit att individer hade fördelats slumpmässigt till en grupp bestående av deltagare i stöd till start av näringsverksamhet och en annan grupp bestående av icke-deltagare i stöd till start av näringsverksamhet.163 Metoden baseras på att det, i stället för slumpmässig fördelning, sker en selektion till dessa båda grupper och på antagandet att alla egenskaper som påverkar såväl denna selektion som utfallet av att delta respektive inte delta i programmet kan observeras. Snedvridning av resultaten på grund av selektion undviks genom att relevanta egenskaper inkluderas i selektionsskattningarna.164 Antagandet innebär att kontroller för observerade skillnader mellan egenskaper hos deltagare och icke-deltagare gör arbetsmarknadsutfallet som skulle uppkomma utan programmet detsamma för båda grupperna. På så sätt ger metoden möjlighet att skatta det kontrafaktiska arbetsmarknadsutfallet för 163Utan tillgång till randomiserade experiment fordras det identifierande antaganden för att kunna identifiera kausala effekter av program. Antagandet om selektion på basis av observerade egenskaper är ett sådant. 164Problemet med urvalsskevhet (så kallad selektion bias) uppkommer när det finns någon eller några faktorer som påverkar både beslut om deltagande i ett program och utfallet av deltagande. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? programdeltagare, det vill säga att skillnader i utfall mellan deltagare och icke-deltagare kan tillskrivas programmet.165 Det är viktigt att understryka att metoden bygger på antagandet att det inte sker någon selektion baserad på icke-observerbara egenskaper (Heckman och 1996). Metoden bygger alltså på tillgång till rik information om de variabler som påverkar beslut om deltagande i programmet och utfallsvariabler. Om det finns starka skäl att misstänka att selektion sker på basis av icke-observerbara egenskaper bör andra metoder användas. Utgångspunkten för de statistiska beräkningarna i denna granskning är en grundpopulation av arbetslösa individer varav en delmängd har beviljats det undersökta programmet och andra som tagit del av andra av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program . Personer som inte deltagit i något program ingår således inte i grundpopulationen. Grundpopulation av programdeltagare består av samtliga individer som tog del av stödet , totalt 15 233 personer. Deltagare 2003 har valt ut dels för att kunna jämföra resultaten med Riksrevisonens granskning , dels för att få en tillräckligt lång uppföljningsperiod då inkomstskillnader mellan olika deltagargrupper studeras. För att skatta sannolikheten att vara deltagare i programmet, det vill säga det första steget i matchningsmodellen, används data från både och Arbetsförmedlingen. Modellen som används för att skatta sannolikheten att vara deltagare i programmet kontrollerar för olika typer av socioekonomiska förhållanden såsom ålder, ålder i kvadrat, kön, utbildning, födelseland och civilstånd. Dessutom inkluderas variabler som indikerar både tidigare arbetserfarenhet samt tidigare arbetslöshetshistorik. Likaså ingår information om individen erhållit inkomster i form av försörjningsstöd. Slutligen används indikatorer på länsnivå för att ta viss hänsyn till regional heterogenitet. Efter att ha skattat sannolikheten att delta i programmet och beräknat den predicerade sannolikheten (den betingade sannolikheten givet observerade individegenskaper) att delta för alla individer, identifieras individer som deltagit. Målet är efter detta steg att finna en annan individ som ej deltagit i programmet men som har samma predicerade sannolikhet att vara deltagare. Efter en sådan ett-till-ett matchning erhålls par av deltagare och icke-deltagare som har samma predicerade sannolikhet att delta i programmet, där icke-deltagarna kommer att utgöra jämförelsegruppen. ovan nämnda antagandet om selektion på observerade egenskaper kommer individerna i programgruppen och jämförelsegruppen att vara jämförbara på samma sätt som om de inte hade fördelats till grupperna genom en selektionsprocess utan slumpmässigt, det vill säga som i ett randomiserat experiment. 165Skillnaden mellan det genomsnittliga utfallet för deltagare med stöd till start av näringsverksamhet och icke-deltagare i den jämförelsegrupp som skapas med hjälp av PSM ger en väntevärdesriktig skattning av den kausala effekten av att få del av stöd till start av näringsverksamhet. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Metod för att studera inkomstskillnader I dessa analyser undersöks skillnader i inkomster mellan utrikes och inrikes födda, företagare och icke-företagare, samt mellan andra generationens invandrare och resterande population. Det finns två faktorer som bör beaktas i denna typ av analys. Som redovisats i avsnittet om sysselsättningseffekter har utrikes och inrikes födda individer inte samma sannolikhet att vara i arbete och dessa skillnader kan inte antas vara slumpmässiga. Att då enbart jämföra inkomsterna utan att ta hänsyn till detta faktum skapar risk för en urvalsskevhet i jämförelserna. uppmärksammades av Heckman (1974) då individers val av arbetskraftsdeltagande och arbetad tid studerades. För att ta hänsyn till denna urvalsskevhet utvecklade Heckman en modell som går under benämningen Heckman-korrektionen (tvåstegsmodellen, Heckmans eller Heckitmodellen).166 I denna modell genomförs korrigeringen av den potentiella urvalsskevheten i två steg. Inledningsvis formuleras en modell för sannolikheten att, i detta fall, ha ett arbete. Eftersom utfallet är binärt skattas denna sannolikhet exempelvis med en probit-modell.167 Modellen formuleras utifrån ekonomisk teori och tidigare empirisk forskning. Resultaten från skattningarna av denna modell används för att prediktera sannolikheten för arbete för varje enskild individ. I det andra steget korrigeras för urvalsskevheten genom att inkludera en ytterligare förklaringsvariabel baserad på denna predikterade sannolikhet. Denna variabel kallas Heckmans och korrigerar skattningsresultaten så att jämförelser kan göras av inkomster som de facto kan observeras. Eftersom det i tidigare avsnitt visats att det finns skillnader i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda motiverar detta att en Heckmanmodell används för att analysera inkomstskillnader. För att beräkna sannolikheten att en individ ska ha lämnat arbetslöshet för arbete (selektionen) används följande variabler: ålder, ålder icke linjärt, kön, civilstånd, utbildning (tre kategorier), förekomst av arbetsrelaterade handikapp (två kategorier), invandrarbakgrund (sju kategorier), andragenerations invandrarbakgrund, försörjningssituation (fem kategorier), arbetslöshetshistorik samt information om individens bostadsort klassificerat som storstad respektive glesbygd. I den andra delen av modellen skattas inkomster givet att kontroll sker för selektionen. De variabler som ingår i denna del av skattningen är: företagare eller anställd, ålder, kön, civilstånd, utbildningsbakgrund, invandrarbakgrund (första och andra generationen) samt information om individens bostadsort klassificerat som storstad respektive glesbygd. Slutligen ingår Heckmans lamda vilken korrigerar för selektionen. Ett antal variabler, såsom försörjningssituationen (fem kategorier), historisk inskrivningstid, 166För ytterligare information om Heckmankorrektionen se Heckman (1976, 1979). 167I en probitmodell antas den studerade sannolikheten vara normalfördelad. Andra typer av modeller för binära utfall är linjära sannolikhetsmodeller samt logit-modeller (se exempelvis , 2011). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? antal arbetsmarknadspolitiska program, har således antagits påverka sannolikheten att individen får ett jobb, men inte inkomsten. Att selektionen och inkomsten modelleras på olika sätt är ett krav för att Heckmanmodellen ska fungera. Om de båda processerna är exakt lika, det vill säga selektionen och inkomsterna styrs av samma variabler, kan istället en så kallad Tobit-modell användas. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I den här bilagan beskrivs de intervjuer som använts som underlag i huvudrapportens redogörelse av Arbetsförmedlingens hantering av stöd till start av näringsverksamhet (se kapitel 4), hantering av utlåningsverksamheten (se kapitel 6) samt den bild företagare har av de statliga stöden (se separata avsnitt mellan kapitlen). Syfte och val av område Fallstudier används i syfte att ge en verklighetsnära bild av ett särskilt fenomen eller en särskild typ av händelse. Metoden kan också belysa en verksamhet ur olika perspektiv, i detta fall perspektivet hos de granskade organisationerna, kommunen, privata organisationer som arbetar med näringslivsfrågor i kommunen samt utrikes födda företagare. Syftet med att intervjua handläggare och företrädare på Arbetsförmedlingen och på är att undersöka hur arbetsprocesserna fungerar och hur verksamheternas mål eftersträvas. Syftet med intervjuerna med företrädare för kommunen och lokala organisationer är att visa på det sammanhang som Arbetsförmedlingen och verkar inom och hur de uppfattas på lokal nivå. Syftet med intervjuerna med företagare är att få deras perspektiv på den hjälp de haft av olika stödformer och hur de tycker att kontakten och stöden fungerat. I syftet ingår även att få en helhetsbild av företagarnas situation, om de fått stöd från andra aktörer och varför de valt att starta företag. Fallstudien har genomförts i ett storstadsområde, med fördjupning i en kommun. Kommunen som valdes har en hög andel utrikes födda och kommunen har erfarenhet av de utmaningar och möjligheter som det innebär att ha medborgare med ursprung i olika länder.168 För intervjuerna med utrikes födda företagare visade det sig svårt att hitta utrikes födda företagare med erfarenhet från Arbetsförmedlingen och . Därför gjordes intervjuerna med företagare från ett större område än kommunen. 168I granskningen nämns inte vilken kommun som ligger till grund för fallstudien. Anledningen till detta är att kommunen i sig inte ska hamna i fokus. Istället används fallstudien för att illustrera hur en kommun som har erfarenhet av målgruppen arbetar, vilka särskilda krav det ställer och så vidare. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Intervjuer har genomförts i en semistrukturerad form vilket innebär att intervjuerna gjorts utifrån en frågeguide med förberedda frågor, som intervjuaren varit flexibel och tillåtit avvikelser. Frågornas formuleringar och ordning har anpassats efter intervjuperson och situation och de olika intervjuerna har således delvis olika strukturer. Intervjuerna genomfördes individuellt eller i mindre grupper. Intervjuerna har gåtts igenom på ett systematiskt sätt. En systematisk analys av kvalitativ data innebär att materialet tolkas och struktureras i kategorier. Kategorierna hjälper den som genomför analysen att se mönster och upprepning såväl som viktiga och relevanta avvikelser.169 Frågorna i intervjuguiderna har delvis fungerat som övergripande kategorier i analysen. Dessa har en tät koppling till studiens syfte och övergripande frågeställning och hjälper därmed analysen att uppfylla syftet. Det har framkommit relevanta aspekter som inte är direkt kopplade till frågeguiderna, men som bidrar till att uppfylla syftet. Det innebär att för att få ut så mycket som möjligt ur materialet har det krävts att analysens kategorier och teman till viss del fått gå utanför de formulerade intervjufrågorna. Intervjuer med statliga, kommunala och privata aktörer som arbetar med företagande Här beskrivs genomförandet av intervjuerna med handläggare och företrädare på de granskade organisationerna samt de intervjuer som gjorts med andra organisationer vars verksamhet riktar sig till företagare. Intervjuerna används framförallt i beskrivningarna av handläggningen av stöd till start av näringsverksamhet i kapitel 4 och av hantering av låneverksamheten i kapitel 6. Totalt genomfördes nästan 50 intervjuer. Intervjuer med Arbetsförmedlingen och ska ge en bild av hur arbetet med stöden fungerar. intervjuades handläggare, en kontorschef samt konsulter som Arbetsförmedlingen använder sig av för bedömningen av den arbetssökandes affärsplan och som ligger till grund för beslutet att bevilja stöd till start av näringsverksamhet. finns inte fysiskt på plats i kommunen. Intervjuer har istället gjorts med rådgivare och finansieringsansvariga på det regionala kontoret som finns i en närliggande kommun. Förutom intervjuer med personer inom fallstudieområdet har intervjuer med företrädare för de granskade organisationerna genomförts i andra delar av landet. Dessa kompletterar den bild som intervjuerna inom fallstudieområdet gett. 169 Se t.ex. LeCompte (2000), Thomsson (2002) och (2003). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Valet av intervjupersoner utanför de granskade organisationerna har gjorts med hjälp av snöbollsmetoden, som innebär att intervjupersoner ger förslag på nya intervjupersoner som arbetar med att stötta nyföretagande. På så vis har intervjuerna täckt in de flesta aktörer som är viktiga för företagandet i kommunen. Som ett första steg i materialinsamlingen intervjuades företrädare för kommunen och för privata organisationer som på olika sätt arbetar med företagande i kommunen. Syftet var att få en översikt av de insatser som finns på området och för att få en förståelse av det sammanhang som Arbetsförmedlingen och verkar inom. Frågor som ställdes handlade till exempel om synen på de statliga insatserna på arbetsmarknads- och näringslivsområdet och synen på företagandet i kommunen i övrigt. Bilden som kom fram var att det finns ett flertal aktörer som på olika sätt arbetar med att hjälpa igång företagare. Till handläggare på Arbetsförmedlingen och finansieringsrådgivare på ställdes frågor utifrån följande områden: arbetsuppgifter/roll/mål med verksamheten arbetsprocessen kring utdelningen av stöd/lån eventuella hinder för en effektiv handläggning bedömningen av den sökande samarbeten med andra aktörer hinder för utrikes födda företagare. Intervjuer med kommunföreträdare eller övriga organisationer, det vill säga aktörer som inte granskats, har baserats på liknande frågor: arbetsuppgifter/roll/mål med verksamheten uppfattningen av Arbetsförmedlingens verksamhet uppfattningen av verksamhet samarbeten med och uppfattning av andra aktörer hinder för utrikesfödda företagare. Projektgruppen på har sammanställt intervjuerna för att visa på mönster eller olikheter mellan svaren från de intervjuade. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA?