rir · H0B54 · 2012-03-13 00:00:00 — För att möta de brister som har identifierat krävs dock att ambitionsnivån för det pågående utvecklingsarbetet höjs ytterligare. Universitet och högskolor har medgivits vissa undantag från de generella villkor om anslagsutnyttjande som gäller för statliga myndigheter. Syftet är att skapa resursmässig flexibilitet hos lärosätena inför svängningar i studenternas efterfrågan och för att garantera en stabil resursbas för forskningen. Enligt mening är dessa undantag väl motiverade, men de bidrar också till problem med bristande transparens i redovisningen. Därmed försvåras uppföljningen av hur lärosätets resurser för utbildning och forskning kommer till användning. saknas interna system för att samlat följa upp hur stora resurser som faktiskt tilldelas olika kurser och program inom grundutbildningen. Därmed brister det i kvantitativt underlag för lärosätets ledning att diskutera i vilken mån de resursmässiga förutsättningarna för all grundutbildning är rimliga. Varje lärosäte ska med stor självständighet fatta beslut om innehåll och former för den komplexa verksamhet man bedriver. För att lärosätena ska kunna ta ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN detta ansvar är det enligt mening av stor betydelse att beslut om resursernas användning följs upp. En hög grad av självbestämmande ställer krav på relevant underlag både för den interna styrningen och för återrapporteringen till regeringen och andra intressenter. Universitet och högskolor bör utveckla sin kapacitet att följa upp hur resurserna används för olika ändamål inom verksamheten. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Förordning (2000:606) om myndigheters bokföring. Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Förordning (2006:1228) om internrevision. Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:1293) med instruktion för . Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Förordning (2009:1273) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. Förordning (2009:975) med instruktion för . Högskoleförordning (1993:100). Högskolelag (1992:1434). Myndighetsförordning (2007:515). Regeringsform (1972:152). Proposition 1978/79:119, Om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning. Proposition 1992/93:1, Om universitet och högskolor, frihet för kvalitet. Proposition 1992/93:169, Om högre utbildning för ökad kompetens. Proposition 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. Proposition 1994/95:165, Ett högskoleverk. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Proposition 1997/98:1, Budgetproposition . Proposition 2004/05:162, Ny värld ny högskola. Proposition 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. Proposition 2006/07:43, Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses. Proposition 2008/09:134, Forskarutbildning med profilering och kvalitet. Proposition 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. Proposition 2009/10:1, Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:65, Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. Proposition 2009/10:139, Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen. Proposition 2009/10:149, En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor. Proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen . Proposition 2011/12:1, Budgetproposition . Regeringens skrivelse 2010/11:136, granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser. Regeringens skrivelse 2010/11:137, granskning av oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor. Regeringens skrivelse 2011/12:36, om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. Dir. 2011:52, En effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. 1998:2 R, . Utvecklingen vid de mindre och medelstora högskolorna . 2001:4 R, Examensrättsprövning. 2007:31 R, Hur har det gått? En slutrapport om kvalitetsgranskningar åren 20012006. 2008:22 R, Frihetens pris ett gränslöst arbete. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET 2009:3 R, Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt? 2010:4 R, Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik. 2010:10 R, Universitet & högskolor. 2011, Rekordmånga examinerade från högskolan, Statistisk analys. 2011, av forskningstiden ägnas åt att ansöka om forskningsmedel, Statistisk analys. 2011:8 R, Universitet & högskolor. , Verksamhetsplan för . , Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, 2008. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. 2008:19, Hög kvalitet i högre utbildning?. 2008:22, Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten. 2009:10, Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet. 2009:25, Resursstyrning i högskolans grundutbildning. 2009:28, Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser. 2009:29, Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd. 2010:4, Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning. 2011: 2, Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor. 2011:21, Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN 2011:3, Oförbrukade bidrag för forskning och vid universitet och högskolor. SOU 1992:1, Frihet Ansvar Kompetens. Grundutbildningens villkor i högskolan. SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 2000:13, Att spränga gränser. SOU 2000:82, Högskolans styrning en utvärdering. SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2007:98, Karriär för kvalitet. SOU 2012:1, Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2011, FoU-utgifter och FoU-årsverken i företagssektorn, universitets- och högskolesektorn samt offentlig sektor . SCB: , . UF 13 SM1001, Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2009. SCB: , . Statskontoret 2010, Färre men större. Statliga myndigheter åren 20072010. , Årsredovisning 2010. 2003, Fakulteternas utveckling . 2003, Forskning och forskarutbildning. 2007, Finansiering av forskning inom den svenska högskolan 19952006. 2009, Bibliometrisk indikator som underlag för medelsfördelning. 2010:1, Den svenska produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer: VR: . Free degrees to fly: Already a big global business, is higher education poised for take-off?, Economist, 26 Febr. 2005, Starka forskningsmiljöer?, i (red.) I den absoluta frontlinjen En bok om forskningsstiftelserna, konkurrenskraften och politikens möjligheter. Nya Doxa: . GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET , 2001, Kontrovers och konsensus: vetenskap och politik , rapport, 9935104273. Nya Doxa: . , 2011, Utmaningen: Om ansvar, kvalitet och ledning i universitet och högskolor : . Bourke, , & , The efficacy of different modes of funding research: perspectives from Australian data on the biological science, Research Policy 28 (1999), s. 489499. Deiaco, 2003, Att verka i det nya forskningslandskapet av . & 1983, The iron cage revisited: Institutional isomorphism and collective rationality in organizational fields i , 48:147160. , Aaron S. & . Rubinfeld 2004, Exclusion or efficient pricing: the big deal bundling of academic journals, i LJ, vol. 72, (1), 2004. , 2011, Inledning. Humanisterna och framtidssamhället i , et al. Humanisterna och framtidssamhället för Framtidsstudier, Forskningsrapport /1. EUA 2008, Financially sustainable universities towards full costing in European 2009, Analyse af universiteternes og sektorsforskningsinstitutionernes finansiering og organisering. , , 2008, Att kvalitetssäkra högre utbildning en utvecklingsresa från till . , 1998, Hur styr den svenska högskolan? Varför ser styrsystemet ut som det gör? Frølich, Nicolineme, & 2006, Resultatbasert forskningsfinansiering. Vitenskapelig publisering 1991/96-2004. NIFU STEP: . Geschwind, , et al. 2011, Vem ska göra vad? En studie av kopplingen mellan forskning och utbildning. Gollolly, Laragh, & Hooman Momen 2006, Ethical dilemmas in scientific publication: pitfalls and solutions for editors, i Rev Saúde Pública, vol. 40, 2006. Innovation Union Scoreboard 2010, The Innovation Unions Performance Scoreboard for Research and Innovation. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN , , (2010), Fritt kunskapssökande eller mätbara högskolor? i , , och (red. ), Från till svenska högskolans roll i en motsägelsefull tid. , 2011, SUHF-modellen i verkligheten. , 1989, Sektoriell forskning och utveckling. BVN Skriftserie 1989:1. 2008, Education at a Glance. , 2008:18 R, Resurser för citering. , 2008, Persistent nepotism in peer-review, Scientometrics, vol. 74, no. 2 (2008) 175189. , , 2004, Svensk forskningsfinansiering: inriktning och styrning, , promemoria, . , , Jordansson , 2011, Hans excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer, Delegationen för jämställdhet i högskolan, rapport 2010:4. , , 2009, Empirical observations on new to increase efficiency in public research or bane?, Research Policy 38 (2009), 12251234. , , & 2002, Över tidens gränser visioner och fragment i det akademiska livet. , 2008, Starka forsknings- och innovationsmiljöer i utmaningar för i en globaliserad värld. IVA och : . , Bo 2010, lärdomsborgar eller politiska instrument? , , & 2000, Universiteten och omvandlingen av . , 1989, Sektorsforskningens reorganisation, i (red.) Universitet och samhälle. Om forskningspolitik och vetenskapens samhälleliga roll. Wedlin, 2011, Mål- och resultatstyrning en kunskapsöversikt, pm från områdesgrupp inom Mål och resultat i offentlig verksamhet (MOR). Se /var_organisation/omradesgrupper/pagaende/mal_och_resultat Wennerås, , & 1997, Nepotism and sexism in peer-review, Nature, 387 (6631):341343. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET , ärendelista och regeringsuppdrag perioden 19962010. Tekniska högskolan, och : Styrelseprotokoll perioden 20072010. , diarielista uppdrag perioden 20012010. Intervjuer, enkätundersökning och seminarium Intervjuerna om styrsystemet och om högskolestyrelserna har huvudsakligen genomförts . I rapporten samt i bilagorna 2 och 3 har intervjuerna numrerats. Numreringen är slumpmässig och det går inte att utifrån nedanstående lista avgöra vilken eller vilka personer som har deltagit i olika intervjuer. , dekanus för forskning , dekanus för utbildning , chef, studentavdelningen , chef, utbildningsavdelningen , biträdande chef, utbildningsavdelningen ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN , universitetskansler, tidigare rektor , stabschef , chef, utvärderingsavdelningen , chef, utvärderingsavdelningen , chef, analysavdelningen , utredare, analysavdelningen , utredare, analysavdelningen Per , expert, utvärderingsavdelningen, tidigare rektor , chef, avdelningen för forskningsfinansiering , chef, avdelningen för forskningspolitisk analys , huvudsekreterare, , huvudsekreterare, för medicin och hälsa , ordförande, . Hans Sandebring, ordförande, , ledamot, och , ledamot, . GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Enkät riktad till samtliga styrelseledamöter vid tio lärosäten . Ett utkast till slutrapport diskuterades vid två seminarier på den 21 och med följande personer: , professor , , professor, , ledamot, universitets konsistorium, tidigare rektor för ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Bilaga 1 Lärosäten i de tio granskningsrapporterna Gemensamt för granskningsrapporter är att de bygger på tillgänglig dokumentation, statistikbearbetningar och andra analyser samt kontakt med berörda myndigheter och departement. I denna bilaga redovisas kontakter med universitet och högskolor i form av intervjuer, enkäter och fallstudier vars syfte har varit att ta fram empiri till grund för iakttagelser och slutsatser för de tio granskningsrapporterna inom strategin Statens roll i utbildningssystemet. Inom strategins ram har företrädare för lärosäten och andra berörda myndigheter inbjudits att diskutera resultaten av granskningarna vid seminarier hos . RiR 2008:19 Hög kvalitet i högre utbildning? Fallstudier vid (biologi, nationalekonomi), (biologi, civilingenjör/maskinteknik), (biologi), (biologi, nationalekonomi), (biologi), (civilingenjör/maskinteknik), (civilingenjör/maskinteknik, nationalekonomi), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (nationalekonomi), universitet (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, civilingenjör/maskinteknik, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), i (nationalekonomi), (civilingenjör/maskinteknik), Kungl. Tekniska högskolan (civilingenjör/maskinteknik) och (civilingenjör/maskinteknik). RiR 2008:22 Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten Intervjuer vid , och Kungl. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet I den del av granskningen som avsåg läkarutbildningens uppbyggnad, ansvarsfördelning och dimensionering gjordes intervjuer med företrädare för . RiR 2009:25 Resursstyrning i högskolans grundutbildning Fallstudier vid , och med särskilt fokus på institutionerna för fysik, sociologi och spanska. RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser Enkät till 40 lärosäten samt fallstudier vid , , och . RiR 2009:29 Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd Enkät till 30 lärosäten. RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Enkät till 27 lärosäten samt intervjuer vid , , och . RiR 2011: 2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Analys av statistiska data för 30 lärosäten åren 20042008. RiR 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Enkät till 29 lärosäten samt fallstudier vid , och . RiR 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Enkät till 29 lärosäten samt fallstudier vid , och med särskilt fokus på fakulteter/områden för naturvetenskap respektive humaniora. Inom ramen för dessa fakulteter/områden gjordes fördjupade fallstudier inom kemi respektive historia. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Bilaga 2 Styrsystemen och lärosätena En viktig utgångspunkt för styrningen av högskolan är att universitet och högskolor ska vara självständiga inom ramen för den statliga myndighetsformen. Riksdag och regering har fattat beslut som ytterligare betonar denna inriktning. är universitet och högskolor till största delen offentligt finansierade. Detta ställer krav både på väl fungerande institutionella ramar för lärosätena och en väl fungerande relation mellan vart och ett av lärosätena och regeringen. I denna bilaga redovisas inledningsvis en genomgång av regeringens styrning i form av olika styrsystem för utbildningen respektive forskningen i högskolan. Därefter redovisas resultat av en intervjuundersökning med företrädare för lärosätena och andra myndigheter inom sektorn som genomfört som led i avslutningen av granskningsstrategin. Syftet med genomgången är att beskriva hur riksdag och regering styr högskolan och i stora drag beskriva hur styrningen har utvecklats sedan högskolereformen 1993. Genom reformen etablerades den ordning som i allt väsentligt gäller . har några viktiga systemförändringar beslutats av riksdag och regering. Syftet med de intervjuer som redovisas i bilagan är att med utgångspunkt i genomgången och i granskningar undersöka hur företrädare för universitet och högskolor samt andra berörda myndigheter ser på styrningen inklusive systemförändringarna . Till grund för genomgången av styrsystemet i bilagan ligger de granskningar har genomfört samt riksdagstryck, offentliga utredningar och annan litteratur. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN I intervjuundersökningen har valt fyra lärosäten med olika karaktär: : en förhållandevis liten, regional högskola. : ett ungt universitet som bildats genom sammanslagning av regionala högskolor. : ett stort, äldre universitet med brett utbildningsutbud. : ett universitet med inriktning mot professionsutbildning och med en hög andel forskning i sin verksamhet. På lärosätena intervjuades företrädare för den operativa ledningen, det vill säga rektorer, pro- och vicerektorer, dekaner eller motsvarande med ansvar för grundutbildning respektive forskning, samt vissa högre tjänstemän. Därutöver har företrädare för och intervjuats. Intervjuerna genomfördes december 2010april 2011. I rapportens referenslista framgår vilka personer som har intervjuats. Intervjuerna har genomförts som semistrukturerade samtal kring övergripande teman med koppling till resurstilldelningssystemen, det nationella kvalitetssäkringssystemet samt lärosätenas roll, uppgift och relation till regeringen. Intervjuerna genomfördes med en eller två intervjupersoner i taget. I något enstaka fall har en större grupp intervjuats . Intervjuerna pågick som regel i . De har spelats in och minnesanteckningar har upprättats. Alla intervjuade har getts möjlighet att gå igenom och godkänna minnesanteckningarna från respektive intervju. Den samlade bild av styrningen som framkommit under intervjuerna har presenterats och diskuterats med företrädare för universitets- och högskoleenheten och för forskningspolitiska enheten på . De fyra lärosäten som ingår i undersökningen samt och har getts tillfälle att kommentera ett utkast till denna bilaga. I det följande avsnittet beskrivs den samlade styrningen av högskolan i form av de institutionella ramar som skapas av olika styrsystem och de roller som olika myndigheter spelar inom den statliga organisationen för högskolans verksamhet. Därefter redovisas i sex avsnitt resultaten av intervjuundersökningen vad avser lärosätenas roll och uppgifter relationen mellan lärosätet och reformer grundutbildningen resurstilldelning och kvalitetssäkring forskningen finansiering och kvalitetssäkring uppföljning och utvärdering. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Den samlade styrningen av högskolan Syftet med detta avsnitt är att gå igenom den statliga organisationen för högskolan och de olika systemen för tilldelning av resurser och säkring av kvaliteten i högskolans utbildning och forskning. Av högskolelagen (1992:1434) framgår att staten som huvudman ska anordna högskolor för utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. Utbildning och forskning förutsätts fungera i ett samspel med varandra. Forskningen ska berika utbildningen och utbildningen är viktig för att den vetenskapliga kunskapen ska nå ut i högskolans omvärld. Målet om samverkan med det omgivande samhället handlar också om forskningens direkta samverkan med näringslivet, inte minst när det gäller den omgivande regionens utveckling. Därtill kommer att regeringen ibland föreslår satsningar på ökat antal högskoleplatser för att mildra effekterna av konjunkturnedgångar.144 Vidare framgår av högskolelagen att verksamheten vid universitet och högskolor ska avpassas så att en hög kvalitet nås. De tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten.145 Av lagen framgår också att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Studenterna ska vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningarnas och studenternas situation. I verksamheten ska lärosätena främja en hållbar utveckling och jämställdhet.146 Lärosätena ska i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden.147 Ett viktigt led i anpassning till den internationella utvecklingen är reformer i anda med den så kallade Bolognaprocessen. Syftet med processen är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft som utbildningsområde. För att uppnå detta ska akademiska examina och utbildningskvalitet bli jämförbara på ett tydligare sätt . 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation (bet. 2008/09:UbU4, rskr: 2008/09:160) s.18; prop.2010/11:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 69. 1451 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434). 1461 kap. 4 a och 5 §§ högskolelagen (1992:1434). 1471 kap, 5 § 3 stycket, högskolelagen (1992:1434). I takt med den ökande internationaliseringen har regeringen ien strategi angivit mål för att lärosätena ska svara upp mot de utmaningar som globaliseringen innebär i form av ökad internationell studentrörlighet och skärpt konkurrens mellan lärosäten i olika länder. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN nya utbildnings- och examensstruktur innebär bland annat en uppdelning av grundutbildningen i grundnivå och avancerad nivå.148 I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att antar ett samlat mål för utgiftsområdet utbildning och forskning. Detta mål är: Utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt.149 I denna budgetproposition konstateras vidare att högre utbildning av hög kvalitet lägger grunden för framtidens forskning och bidrar till bildning och en välutbildad arbetskraft. Regeringen anser att samverkan mellan lärosäten och profilering är medel för att åstadkomma kvalitet och kraftsamling.150 Profilering och ökad samverkan mellan lärosäten kan enligt regeringens uppfattning öka kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. av kompetens kan stärka utbildnings- och forskningsmiljöerna och öka lärosätenas konkurrenskraft, som resurserna utnyttjas mer effektivt.151 Regeringens mål är också att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd i Sverige.152 och forskning i högskolan I den samlade organisationen för högskolan ingår utöver universitet och högskolor regeringen/med och andra departement, samt , och några andra myndigheter. Av regeringsformen framgår att regeringen styr riket.153 Regeringen tar initiativ genom propositioner som underställs prövning. Propositionerna innehåller förslag om förändringar i högskolelagen och anslag om årliga resurser till lärosätena och till och andra forskningsfinansierade myndigheter. Regeringen initierar förändringar bland annat genom att tillsätta utredningar med kommittédirektiv och lämna uppdrag till olika myndigheter. 2004/05:162, Ny värld ny högskola (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Ett viktigt motiv för den nya strukturen för grundutbildningen är att skapa en gemensam ram för samverkan mellan lärosäten i . 2011/12:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 60. 2008/09:50, s. 53. 2010/11:1, Utgiftsområde 16, s. 75. 2008/09:50, s. 20. 1531 kap. 6§ regeringsformen (1972:152). GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Inom högskolesektorn är en betydande del av styrningen riksdagsbunden i form av lagstiftning och tilldelning av anslag i statsbudgeten. högskoleförordningen redovisas ibland i propositioner och binds därmed indirekt med . Efter beslut om lagar och anslagstilldelning tilldelar regeringen resurser genom regleringsbrev och förmedlar i förordningar och på annat sätt de intentioner som beslutat utifrån regeringens propositioner. En viktig del av regeringens styrning är regeringens ansvar att svara för dialogen mellan å ena sidan företrädare för , å andra sidan företrädare för universitet och högskolor samt övriga myndigheter. med departementen utgör en viktig del i organisationen med uppgift att bereda regeringsärenden och i övrigt bistå regeringen och statsråden i deras verksamhet. När det gäller högskolan är det som har huvudansvaret.