rir · H0B51 · 2012-02-14 00:00:00 — FOSSILA BRÄNSLEN (ELDNINGSOLJA, KOL, NATURGAS, GASOL MED MERA) Industri, jord-, öre/kg (industri) öre/kg (industri) BIOBRÄNSLEN (VEGETABILISKA OCH ANIMALISKA OLJOR OCH FETTER, BIOGAS MED MERA) 205Vissa av de angivna beloppen kan skilja sig mot beloppen i lagtexten. Det beror på att vissa belopp anges med andra enheter i förarbetena än i den slutliga lagtexten. Tabellen visar inte heller ändringar av skattesatser utifrån förändringar av den allmänna prisutvecklingen. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell B Drivmedelsbeskattning till 2015206 FOSSILA BRÄNSLEN (BENSIN, DIESEL, NATURGAS, GASOL) Gasol: /kg kwh (3,/l) (1,/l) kWh (1,/l) kwh (3,/l) (1,53kr/l) kWh (1,/l) kwh (3,/l) (1,73kr/l) kWh (1,/l) kwh (3,/l) (1,73kr/l) kWh (1,/l) BIOBRÄNSLEN (ETANOL, BIOGAS, FAME) FAME (fettsyrametylestrar) framställs av vegetabiliska eller animaliska oljor, till exempel rapsolja, för inblandning i fordonsbränslen. Etanol som låginblandas med bensin skattebefrias för inblandning upp till 6,5 volymprocent. Biodrivmedel som låginblandas i dieselolja skattebefrias för inblandning upp till 5 volymprocent. 206Vissa av de angivna beloppen kan skilja sig mot beloppen i lagtexten. Det beror på att vissa belopp anges med andra enheter i förarbetena än i den slutliga lagtexten. Tabellen visar inte heller ändringar av skattesatser utifrån förändringar av den allmänna prisutvecklingen. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 3 Priser på utsläppsrätter i EU:s handelssystem Utvecklingen av priset på utsläppsrätter inom handelssystemet Priserna på utsläppsrätter (EUA) inom handelssystemet steg inledningsvis när marknaden för utsläppsrätter kom i gång . var priset på utsläppsrätter som högst per ton. Därefter sjönk priset kraftigt nästan ned till noll . En orsak kan vara att tilldelningen och därmed även tillgången på utsläppsrätter var stor och att utsläppsrätterna inte gick att spara till nästa period.207 Se figur A nedan. Figur A Pris på utsläppsrätter (EUA) inom EU:s handelssystem (första handelsperioden) Källa: Carbon. Under den andra handelsperioden steg priset på utsläppsrätter inledningsvis, men sjönk sedan till per ton . Därefter har priserna varit per ton då priset återigen sjönk. Se figur B på nästa sida. 207Den första handelsperioden 20052007 var en försöksperiod, vilket var ett av skälen till att utsläppsrätterna inte gick att spara. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Figur B Pris på utsläppsrätter (EUA) inom EU:s handelssystem (andra handelsperioden) * Utsläppsrättspriserna för är beräknade fram till . Källa: Carbon. Prognos för framtida priser på utsläppsrätter En metod för att skatta priserna på utsläppsrätter är att utgå från marknadens stängningspriser för utsläppsrätter i kommande perioder.208 Vid en sådan skattning framkommer att priset på utsläppsrätter inom handelssystemet kommer att stiga relativt fram . förväntade marknaden ett pris som är lägre än per ton fram . Se figur C på nästa sida. 208Figuren visar stängningspriserna för utsläppsrätter som gäller för kommande perioder; EUA DEC2012, EUA DEC2013 och så vidare fram till EUA DEC2020. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur C Prognos utifrån marknadens stängningspriser Källa: Carbon. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 4 allmänna jämviktsmodell EMEC allmänna jämviktsmodell EMEC209 används för att bedöma samhällsekonomiska effekter av miljö- och klimatrelaterade skatter och regleringar på hela ekonomi. Modellen har kontinuerligt utvecklats under . Modellen jämför ett ursprungsläge då ekonomin är i jämvikt med ett framtida läge då ekonomin åter är i jämvikt. Ett väsentligt antagande i modellen är att det råder perfekt konkurrens på alla marknader. I det referensscenario som används i EMEC-beräkningar på uppdrag av i denna rapport visar modellen jämviktslägen med grunddata från nationalräkenskaperna och miljöräkenskaperna . EMEC visar fördelningen mellan sex olika hushållstyper210 och 26 olika branscher inom näringslivet och den offentliga sektorn. Företag, hushåll och offentlig sektor efterfrågar 33 olika varor och tjänster att användas som insatsvaror i produktionen eller för investeringar och privat konsumtion. De sammansatta varorna framställs av importerade varor och inhemskt producerade varor som även kan exporteras. Näringslivet och den offentliga sektorn använder dessutom arbetskraft, realkapital, transporter och energi som insatsfaktorer i produktionen av varor och tjänster. Näringslivets aktivitet och hushållens konsumtion medför miljöpåverkan. Modellen beaktar i första hand olika slags förbränning som medför utsläpp av koldioxid, svaveldioxid, kväveoxider och partiklar men även produktionsprocesser som bidrar till luftutsläppen. Aktörernas beslut påverkas av skattesystemet och av handeln med utsläppsrätter. De ekonomiska aktörerna i modellen reagerar på priser inklusive skatter genom att företagen byter till relativt billigare produktionsfaktorer och genom att hushållen byter till relativt billigare konsumtionsvaror om relativpriset ökar. Modellens långsiktiga karaktär innebär att marknadens aktörer hinner anpassa sig fullt ut till de prisförändringar som äger rum när ekonomin rör sig mot ett nytt jämviktsläge. Detta antas vara en acceptabel förutsättning . Hur stora anpassningarna blir vid en given prisförändring beror på aktörernas känslighet för prisförändringar. Aktörernas priskänslighet är en bedömningsfråga grundad på ett varierande empiriskt underlag. Företagen har möjlighet att till viss del övervältra skatter till senare led. 209EMEC står för Environmental Medium term Economic model. 210Låg- och höginkomsttagare boende i glesbygd, mellanstor stad och storstad. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Styrkan i den ekonomiska tillväxten styrs i modellen av tillgången på produktionsfaktorer, såsom arbetskraft och kapital, och på teknisk utveckling mätt som arbetsproduktivitet. Tillgången på arbetskraft, priset på kapital och arbetsproduktivitetens utveckling är exogent givna, det vill säga bygger på antaganden som gjorts utanför modellen. Koldioxidskattens nivå är antingen given eller bestäms endogent, det vill säga i modellen, så att ett givet utsläppsmål nås. Modellens utsläppskoefficienter är konstanta under hela simuleringsperioden. De bestäms av kvoten mellan basårets utsläpp och värdet av den insatsvara som genererar samma utsläpp. Utsläppsdata hämtas från SCB:s miljöräkenskaper och värdet av insatsvaror hämtas från nationalräkenskaperna. Den tekniska utvecklingen är exogent given och finns med som energieffektiviseringskoefficienter, vilka i viss mån är kalibrerade till långtidsprognos. Bränslebyten sker i modellen när relativpriserna mellan olika bränsleslag förändras på grund av exempelvis skatter eller ökade världsmarknadspriser. EMEC:s hantering av utsläppsrätter inom handelssystemet Det är möjligt att i viss utsträckning använda EMEC för att analysera fördelningseffekter som orsakas av handelssystemet. Handeln med utsläppsrätter omfattar anläggningar inom järn- och stålindustri, raffinaderier, massa- och pappersindustri, jord- och stenvaruindustri, metallindustri, lufttransporter samt inom el- och värmeproduktion.211 Se även tabell C på nästa sida. Modellen saknar dock uppgifter om enskilda anläggningar, trots att inte alla anläggningar/företag ingår i den handlande sektorn. Därför räknas all produktion i dessa sektorer till den handlande sektorn. I modellen antas att av utsläppsrätterna auktioneras ut inom EU ETS och att av dessa intäkter går tillbaka till medlemsstaterna. I modellen antas att får av dessa (utsläpp inom EU ETS var ). Dessa intäkter är dock så små att de inte påverkar svensk ekonomi på makronivå. Gratis tilldelning av utsläppsrätter innebär att företaget får en tillgång som inte kräver någon motprestation. Denna tillgång har ett alternativvärde som Företaget kan antingen använda utsläppsrätten i sin produktion eller sälja den på marknaden till det utsläppsrättspris som gäller där. Enligt nationalekonomisk teori innebär detta att företaget tar hänsyn till värdet av 211Observera att branschen gruvor (SNI2002) ingår i den icke handlande sektorn i EMEC-beräkningarna, vilket skiljer sig från övriga beräkningar, där branschen ingår. I FRISIM och ingår också arbetsställen från kolutvinning tillsammans med utvinning av metallmalmer och annan utvinning av (SNI2007). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT utsläppsrätten och förändrar insatsvarumixen som om företaget faktiskt betalade ett utsläppsrättspris för varje enhet fossilt bränsle det använder i sin produktion. På kort sikt är det i praktiken inte troligt att företagen agerar och förändrar insatsvarumixen som en följd av utsläppsrättspriset. Det är därför viktigt att resultat av modellens scenarier värderas i ett längre perspektiv. I och med att modellen antar perfekt konkurrens, det vill säga att produktionen sker så att den producerade varans pris blir lika högt som marginalkostnaden för produktion, kommer en extra tillgång, exempelvis en utsläppsrätt, som tillförs företaget att gå direkt till kapitalägarna. Tabell C Uppdelning av branscher inom och utanför den handlande sektorn Livsmedel, textil, trävaror Stödtjänster, post och tele 5055,(6567), Parti- och detalj, hotell, restaurang, kreditinstitut och försäkringar, 7174,8085,9095 uthyrning, företagstjänster, utbildning, hälso- och sjukvård, civila myndigheter och försvar, andra tjänster Småhus och fritidshus, övrig fastighetsförvaltning KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Massa och papper, förlag och grafisk industri 24 exklusive 24.4, 25 Kemi exklusive läkemedel, gummi och plast Järn och stål och övrig metall, exklusive icke järnmetallverk Metall, annan maskinindustri, kontorsmaskiner, datorer, elektriska apparater, teleprodukter, mätinstrument, styrning, optik, motorfordon, övriga transportmedel, övrig tillverkning El, fjärrvärmeverk, gasverk och vattenverk GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT För att beräkna vilka effekter som skatteomläggningen 2010-2015 kommer att få på lång sikt, konstruerar ett referensscenario och ett alternativscenario Referensscenariot och alternativscenariot är båda framtidsscenarier med samma antaganden om energiprisförutsättningar, försörjningsbalans och sysselsättning, se tabellerna D och E. Det som skiljer scenarierna åt är förändringar till följd av skatteomläggningen 2010-2015. Tabell D Energiprisförutsättningar (priser) Reala priser (exkl. skatt) Utsläppsrätt (/ton) Råolja (USD/fat) Kola (USD/ton) Naturgasa (USD/ Skogsflis, SEK/MWh El (öre/kWh)b Fjärrvärme (öre/ aExklusive skatter och utsläppsrätter. Tabell E Försörjningsbalans och sysselsättning i referensscenariot. 1 Antal arbetade timmar. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? I alternativscenariot har de skatteförändringar som beslutades av 2009 införts.212 På grund av EMEC-modellens övergripande makroekonomiska karaktär kan dock inte alla skatteförändringar beskrivas i alternativscenariot. Se listan nedan över förändringar som ingår respektive inte ingår i alternativscenariot. Följande förändringar har införts i alternativscenariot: Den generella koldioxidskatten höjs med per kilo. Efter höjningen med per kilo koldioxid och den årliga justeringen enligt prognostiserat konsumentprisindex blir den generella koldioxidskatten per kilo koldioxid 2010. För perioden därefter indexeras koldioxidskatten med modellens beräknade konsumentprisindex. Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin utanför handelssystemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna höjs från till av den generella koldioxidskattenivån. (Ett första steg, till , togs .) Motsvarande höjningar görs även för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Återbetalningen av koldioxidskatten för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner med per liter sänks till , 2013 och 2015. Koldioxidskatten slopas för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet sänks till av den generella koldioxidskattenivån. Energiskatten på fossila uppvärmningsbränslen struktureras om efter bränslets energiinnehåll. Utgångspunkten för omläggningen är energiskattesatsen på eldningsolja, som med skattesats om per m3 motsvarar per kWh. Uttryckt i volymrespektive viktenhet beräknas de nya skattesatserna uppgå till per m3 eldningsolja, per gasol, per naturgas samt till per kol och koks. Energiskatten på dieselolja höjs, utöver den sedvanliga årliga indexomräkningen, i två steg med sammanlagt per liter. (En första höjning med per liter skedde och en andra höjning med per liter sker den 2009/10:SkU21, prop. 2009/10:41, Ds 2009:24. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Energiskatt införs på fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer i sektorer där energiskatten är noll, det vill säga inom industrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. För dessa sektorer blir energiskattenivån av den generella energiskattenivån, vilket med skattesatser motsvarar per kWh. Motsvarande energiskatt införs också för dieselolja som förbrukas i viss gruvindustriell verksamhet. Ytterligare ett antagande som görs i modellen är att industrin på lång sikt inte längre har möjlighet att delta i programmet för energieffektivisering (PFE) utan betalar energiskatt vid förbrukning av el motsvarande per kWh. Följande ändringar har inte varit möjliga att inkludera i EMEC-beräkningarna:213 Ändrad definition av begreppet kraftvärmeproduktion, vilket innebär att för att medge koldioxid- och energiskattelättnad erfordras en verkningsgrad avseende el om i stället för som tidigare och . Utfasning av 0,8-procentregeln i två steg: höjning till samt avskaffande . Höjning av koldioxidskatten på naturgas och gasol vid drivmedelsanvändning: stegvis från (avseende naturgas) år år av den generella koldioxidskattenivån 2015. Fordonsskatten (samtliga ändringar). 213 E-post från . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 5 SCB:s fördelningsanalytiska statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) FASIT-modell är ett fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar. FASIT används bland annat av för att beräkna fördelningseffekter mellan hushållstyper av exempelvis förändringar i skattesystemet. SCB har konstruerat en särskild modul till FASIT för indirekt beskattning, som vi beskriver närmare nedan. Dataunderlaget utgörs av HEK- undersökningen (hushållens ekonomi) och (Statistiskt analysregister) samt en del av individdatabasen FASIT och dess modul för indirekta skatter FASIT:s modul för indirekta skatter användes på uppdrag av , för att simulera effekter av energi- och fordonsskatter. FASIT är en statisk modell; den visar inga beteendeförändringar (med undantag för dess arbetsutbudsmodul). Underlaget till modulen består av uppgifter från HEK- undersökningen 2007 och fordonsregistret. har uppdragit åt SCB att göra beräkningar av hushållens utgifter för energi-, koldioxid- och fordonsskatt (med skattesatser före och efter skatteomläggningen 20102015). Dessutom har vi låtit SCB beräkna hushållens utsläpp från privat bilism och oljeuppvärmning . De antaganden som har använts för de olika beräkningarna framgår av tabellerna nedan. I tabellerna redovisas skattesatser och omräkningstal som använts vid beräkningar av utgifter för energi-, koldioxid- och fordonsskatt samt vid beräkning av utsläpp av koldioxid. 214 är en urvalsbaserad longitudinell individdatabas för forskare. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Tabell F Skattesatser med mera i beräkningarna ENERGI- OCH KOLDIOXIDSKATT, KRONOR Energiskatt bensin, liter Koldioxidskatt bensin, liter Energiskatt diesel, liter Koldioxidskatt diesel, liter Energiskatt olja, m3 Koldioxidskatt olja, m3 Fordonsår till och med vikt, belopp för ytterligare vikt, belopp för ytterligare vikt, belopp för ytterligare GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2012_20132 2012_20153 Fordonsår eller miljöklass 2005 12012_2009 anger skattesatser för enligt modellens volymer . 22012_2013 anger skattesatser för enligt modellens volymer . 32012_2015 anger skattesatser för enligt modellens volymer . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Tabell G Omräkningstal vid beräkning av koldioxidutsläpp, kilo Dessutom har modellen ändrade antaganden om antal sysselsatta, antal arbetslösa, antal i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, antal med sjukpenning, befolkningsförändringar med mera. Det sker dock ingen framskrivning mellan åren av kvantiteter, det vill säga att modellen håller hushållets konsumtion av el, bensin et cetera över tiden. Med andra ord förklaras skillnaden för elförbrukningen samt utsläpp av koldioxid enbart av viktförändringar. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 6 SCB:s företags- och individdatabas () () fick i uppdrag av att utveckla en företagsdatabas. Resultatet av arbetet utmynnade i en mikrobaserad företags- och individdatabas (). Databasen består av ett antal avidentifierade databaser för företag i olika former, som enskild näringsverksamhet, handelsbolag, aktiebolag samt ekonomiska föreningar. Informationen i databaserna avser 2009 består av cirka 334 000 aktiebolag, cirka 75 000 handelsbolag, cirka 16 000 ekonomiska föreningar (inklusive bostadsrättsföreningar) och cirka 740 000 enskilda näringsidkare. används bland annat av som underlag i beräkningskonventionerna. har uppdragit åt SCB att ta fram data ur utifrån industrins energianvändning. Den delen av kallas här . Dessutom har uppdragit åt SCB att göra beräkningar utifrån den nya simuleringsmodellen FRISIM (som har utvecklats ) för beräkning av energi- och koldioxidskatter.215 SCB har hämtat information från om vilka företag som ingår i den handlande sektorn. Dessa har sedan matchats mot de företag som finns i och . speglar energianvändningen per bränsle och företag inom industribranscherna SNI 0533 (SNI2007)216 för företag som har ett eller flera arbetsställen med mer än nio anställda. Den speglar också alla företag inom SNI 35: försörjning av el, gas, värme och kyla (SNI2007). Energivolymerna är hämtade från undersökningarna Industrins energianvändning och Årlig energistatistik (el, gas och fjärrvärme), som är totalundersökningar av producenter av el och värme. Undersökningarna är gjorda på arbetsställerespektive anläggningsnivå och de görs av SCB på uppdrag av . 215Modellen har utvecklats på uppdrag av , och . 216Svensk näringsgrensindelning för (SNI2007). gällde Svensk näringsgrensindelning för (SNI2002). KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? I har uppgifterna på den lägre nivån aggregerats till företagsnivå för att uppgifterna om energianvändning ska kunna matchas med FRIDAs övriga uppgifter. Detta medför att andra branscher som har arbetsställen med energianvändning inom industrin också ingår i beräkningarna. I bearbetningen för har utsläpp därefter beräknats utifrån rapporterade energivolymer med hjälp av emissionsfaktorer. Utgifter för skatter är beräknade enligt skattesatser . Hänsyn har även tagits till de nedsättningar som finns i regelsystemet. Det bör observeras att inte alla som betalar energi- och koldioxidskatt och inte heller återbetalningar ingår. Detta medför att resultaten inte fullt ut kan jämföras med resultaten i FRISIM, där samtliga punktskatteskyldiga finns med. Förutom utsläpp och utgifter för energi- och koldioxidskatter har intäkter, kostnader (exklusive personalkostnader) och personalkostnader tagits fram för företagen i . Detta har gjorts genom att använda SRU-data (standardiserade räkenskapsutdrag) som finns i . SRU-data täcker inte uppgifter för kommuner och landsting, vilket medför att det inte är full överensstämmelse mellan populationerna. Totalt omfattar populationen i 6 257 företag . SRU-data finns för 6 168 av dessa företag, det vill säga för av företagen. För industri- och energibranscherna finns uppgifter om samtliga företags intäkter och kostnader under förutsättning att företaget har lämnat in en inkomstdeklaration . Syftet med FRISIM är att simulera det fiskala utfallet efter förändringar i skattesatser, förändringar i regelsystemet och förväntad utveckling av energianvändning. Det går också att använda det underliggande materialet av punktskatter och återbetalningar för att följa inflödet av energi- och koldioxidskatt till staten. I FRISIM ingår alla företag som antingen lämnar in en punktskattedeklaration för energi- och koldioxidskatt eller söker återbetalningar för energi- och koldioxidskatt. De företag som är skattskyldiga är inte alltid samma företag som använder energin, det vill säga de som står för utsläppen och i praktiken betalar skatt. Totalt omfattar populationen 40 435 företag . Alla branscher kan förekomma, eftersom det räcker med att företagen har en aktivitet som ryms inom regelverket för att vara upplagshavare eller berättigad till återbetalningar för att de ska ingå i FRISIM. Branscherna SNI 0103 (SNI2007) är stor grupp, vilket kan förklaras av att dessa branscher representerar jord- och skogsbruk som har många möjligheter till att söka återbetalning. SNI 35 (SNI2007) innehåller de stora energibolagen. SNI 46 (SNI2007) är också en stor grupp och den omfattar oljehandelsbolagen. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell H Branscher som ingår i databasen Utvinning av råpetroleum och naturgas Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror med mera Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting och dylikt utom möbler Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar Tillverkning av stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter Tillverkning av farmaceutiska basprodukter och läkemedel Tillverkning av gummi- och plastvaror Tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik Tillverkning av övriga maskiner Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar Tillverkning av andra transportmedel KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Reparation och installation av maskiner och apparater Försörjning av el, gas, värme och kyla 39Sanering, efterbehandling av jord och vatten samt annan verksamhet för föroreningsbekämpning Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet Handel samt reparation av motorfordon och motorcyklar Parti- och provisionshandel utom med motorfordon Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar Landtransport; transport i rörsystem Magasinering och stödtjänster till transport Restaurang-, catering- och barverksamhet Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning Dataprogrammering, datakonsultverksamhet och dylikt Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet Stödtjänster till finansiella tjänster och försäkring Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Verksamheter som utövas av huvudkontor; konsulttjänster till företag Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys Vetenskaplig forskning och utveckling Annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Arbetsförmedling, bemanning och andra personalrelaterade tjänster 79Resebyrå- och researrangörsverksamhet och andra resetjänster och relaterade tjänster Fastighetsservice samt skötsel och underhåll av grönytor Kontorstjänster och andra företagstjänster Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring Vård och omsorg med boende Konstnärlig och kulturell verksamhet samt underhållningsverksamhet Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m. Sport-, fritids- och nöjesverksamhet Intressebevakning; religiös verksamhet Reparation av datorer, hushållsartiklar och personliga artiklar KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT