rfr · GZ0WRFR14 · 2012-06-27 00:00:00 — Däremot tycker jag att den teknikdiskussion som har kommit är intressant. Det finns en testbana nere på i som visar allt detta. Jag tror att det här är en teknik som skulle kunna fungera på ett bra sätt, men jag vet inte när och så vidare. Vi har fått ett uppdrag att titta på elbilar mellan och . Det är klart att det är långt . Men vi ska genomföra utredningen och titta på det hela. Jag tycker att det är bra att vi har fått ett konkret exempel. kan vi se vad det finns för förutsättningar och det ena med det andra. Är det då rimligt med en bil var fjärde eller var , eller vad det nu handlar om, i ? Jag talade med en företrädare för projektet i kaffepausen, och jag tror att det är så här: När det gäller bilar vill man bestämma redan nu eftersom man vill påbörja malmtransporterna i början på 2013. Och har vi ingen järnväg! Det enda alternativet inom överblickbar tid för att få ut malmen från Kaunisvaara är helt enkelt vägdelen. Om detta sedan volymmässigt och leder till att det finns ett behov av och ett underlag för en järnväg är inte jag mannen att sia om just . Det har ju också rått osäkerhet om hur länge malmtillgångarna ska räcka till, helt enkelt. Ordföranden: Jag uppfattade inte svaret på frågan om när man skulle kunna få ett sådant här system på plats om man skulle göra detta på elsidan. , : Det är någonting som vi tittar på i utredningen. Vi har inga som helst uppfattningar om den delen. Det enda som finns på plats är en och provväg nere i . Det här skulle då vara tio gånger större, så man får ha viss respekt för det. (M): Ordförande! Det är intressant att lyssna till när han talar om elektrifieringen av vägar och tunga transporter. Personligen tror jag att detta är en stor del . har fått väldigt få frågor, så jag tänkte rikta en fråga till honom så att han får lite tv-tid! Jag vill be honom kort kommentera lite ytterligare det som talade om elektrifierade vägar ur perspektiv. Hur funderar ni när det gäller de här frågorna? Jag skulle gärna vilja höra lite mer om det. , : Tack för frågan! Vi tycker att detta är ett intressant alternativ. Utgångspunkten är: Hur kan vi utnyttja det system som vi redan har investerat i? Vi ska också komma ihåg att systemet även vägsystemet utnyttjas mer eller mindre under dygnets alla timmar. Jag tycker att det finns många intressanta tankar. Jag tror också att det är viktigt att konstatera att lösningen på alla transportproblem som vi har kanske inte bara finns i järnvägen. Det kan också vara en kombination så att vi ser till att vi har ett bra transportsystem helt och hållet. Men det är alldeles för tidigt att säga vart det här tar vägen någonstans, tycker jag. Vi har utredningen där vi ska titta rent konkret på det hela. Jag har också respekt för tekniken; vi ska komma ihåg att vi talar om tyngre och längre fordon. Detta måste också ut i tester för att man ska kunna ha någon rimlighet i det hela. Vi tycker att det är en intressant väg att prova jämfört med alla andra alternativ. Men vi tror inte att detta är lösningen på alla problem, utan det är en del av många andra bra initiativ som måste till. Ordföranden: Jag tackar för detta och lämnar nu ordet till , vice ordförande i trafikutskottet. (M): Jag tycker att det har varit en enormt intressant förmiddag. Jag tror säkert att vi allihop har fått en hel del nya saker att tänka och fundera på. Jag tänker på VTI, som inledde och konstaterade problematiken med att tåg kommer för . Det är en diskussion som vi inte hör så ofta, men i ett trafikpolitiskt logistiskt system är det lika vanligt att godståg kommer fram för tidigt som att de kommer . Detta blir ett problem; så är det naturligtvis. Vi får anledning att fundera politiskt när flera har sagt att vi lever i en tillvaro som är naturlig. Tågen har givna längder, och det har de alltid haft i . Lastbilar har givna längder och givna vikter. hör vi representant säga att längre lastbilar innebär en vinst för miljö, konkurrenskraft och trafiksäkerhet. Vi har en del att fundera på. säger att jobbar gentemot EU när det gäller att vi ska få lastbilar på och med 30 meters längd. Då har politiken bråttom, naturligtvis. Detta måste vi fundera på, för det hamnar också på politikernas bord. Det är ett viktigt ställningstagande att göra framöver. Jag kan inte undgå att nämna , som presenterade dagens kanske mest kreativa tankar när det gäller vilka utmaningar vi har framför oss. Jag kan se både för- och nackdelar med detta, men i dagens läge tror jag att det är enormt viktigt och någon föredragshållare nämnde också detta här att vi är lyhörda och funderar och tar åt oss nya tankar och idéer och analyserar dem innan vi ryggmärgsmässigt säger: Nej, detta är ingenting för oss! Det gäller oavsett vilket politiskt läge vi sitter i. Jag tackar alla föredragshållare från trafikutskottets sida. Det har varit jätteintressant. Jag tackar också övriga som har varit här och lyssnat. Jag hoppas att ni har fått ut lika mycket som vi som sitter i trafikutskottet. Jag tackar naturligtvis också alla tv-tittare som enträget har suttit och sett och lyssnat på detta i det svenska folkhemmet. Tusen tack, allihop! Presentationsmaterial från den offentliga utfrågningen om framtida godstransporter 1 Bilder som visades av , VTI Hur ser godstransportmarknaden ut och vilka trender är viktiga för den fortsatta utvecklingen? 2.Mer järnväg i än i övriga 3.Flöden koncentrerat på få stråk 4.Transporterna kommer att öka (Källa: , Trafikanalys)(Källa: ) Transporterad godsmängd med alla trafikslag (ca 2006) - Godstransportarbete (tonkm) fördelat på trafikslag i och EU 2008 Hög andel godsflöden (ton) på TEN-T i (I parantes andel av vägnätet, järnvägsnätet) Handels- och transportvolymer ökar (EU: tonkm totalt beräknas öka , lastbilstransporternas andel beräknas öka från till ) 1.Längre/tyngre/större fordon och fartyg 2.Bättre utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen Användning av större fordon och fartyg Hur kan skalfördelar utnyttjas på ett för samhället effektivt sätt? Skalfördelar inom de olika trafikslagen far för sig och i kombination (längre/tyngre lastbilar, längre/tyngre godståg, större fartyg) Besparingspotentialer för företagens transportkostnader och externa effekter (exempel ETT, ) Hur kan differentierad prissättning (av knappheten) användas för att skapa incitament och utnyttja spårkapaciteteten mer effektivt ? På godssidan är ett problem att bokade tåglägen inte används - det finns mycket slack i tidtabellen, förtidiga tåg är lika vanliga som försena Antal, lokalisering och funktion av intermodala knytpunkter Utnyttjandet av skalfördelar leder till koncentration av godsflöden Trenden förstärkas med TEN-T och det kan finnas behov att se över de utpekade noderna Motsättning mellan koncentration på stråk och många kommunala initiativ i hamnar och kombiterminaler Koncentration på ett fåtal stråk och noder gör transportsystemet sårbart (exempel ) Hur skall noderna och deras anslutningar till den nationella infrastrukturen utvecklas? Hur kan tågens elförbrukning (per fordonkm och per tonkm) effektiviseras? Konsekvent mätning av elförbrukning (inkl. återmatning) är en förutsättning för att incitament för en effektivare elanvändning kan skapas körstil, topografi, trafikering har stor betydelse för elförbrukning, minskad elförbrukning för malmtågen med hjälp av CATO-system EURO-regleringar har lätt till mindre luftföroreningar per lastbilskm i Miljödifferentierade km-skatt för tunga lastbilar i har lett till effektiviseringar och att äldre lastbilar används i länder som inte har infört km-skatt Eurovinjetten är ett steg mot internaliseringspolicy, uppmuntrar distansbaserade avgifter om man vill ta ut högre avgifter Alternativa bränslen (t.ex. biogas) styrmedel finns enbart för persontransporter Högre miljökrav för sjötransporter (SECA:1 till 0,utanför 3,5 till 0,) beräknas leda till högre sjöfartskostnader och överflyttningar till land Klimatgaser (EU eller IMO) Incitament för att utveckla tekniska lösningar och infrastruktur (skrubbar, LNG) ? Anslagsfinansiering av sjöfartens infrastruktur på samma sätt som för väg och järnväg kan kompensera för merkostnader för sjötransporter 2 Bilder som visades av , Näringslivets Transportråd Hur ska godstrafiken utformas för att främja basindustrins fortsatta utveckling? Näringslivets transportråd - Medlemsföretag Tillgången på kostnadseffektiva och hållbara transporter är avgörande för exploatering och förädling av råvarutillgångar. En väl fungerande infrastruktur med sammanhängande stråk och noder, utgör grunden för dessa transporter Stora kapacitets- och kvalitetsbrister (Gammal och dåligt underhållen) Flaskhalsar på viktiga godsstråk Kraftiga höjningar av banavgifter Investeringspott för marknadsåtgärder inom TRV saknas Beslutsunderlagen måste tydligare beskriva samhällsnyttan av godstransporter Gör en samlad kostnadsöversyn som underlag för förslag om höjda skatter och avgifter Fokusera på genomförandet! En infrastruktur för miljö, tillväxt och konkurrenskraft Prioritera flaskhalsar före prestigeprojekt Längre och tyngre fordon på väg och järnväg Svavelregler för sjöfarten som är konkurrensneutrala när tiden är mogen 3 Bilder som visades av , Post Nord Hur kan godstrafiken förenas med en utveckling av klimatsmarta transporter? Sid 1 PostNord corporate presentation Ett robust transportsystem är av affärs- , tidigare , bildades genom samgåendet mellan Post A/S och 2009. PostNord har en omsättning på och över 40 000 medarbetare. Vi tillhandahåller kommunikations- och logistiktjänster till, från och inom Varje arbetsvardag förmedlar vi ca 20 miljoner försändelser och 500 000 paket Sid 2 PostNord corporate presentation Vägtransporter står för den största delen av koncernens koldioxidutsläpp (publ) Sid 3 Vårt långsiktiga klimatmål ökar takten i miljöarbetet PostNord skall minska koldioxidutsläppen till 2020 (basår 2009) Alternativa bränslen är en annan viktig komponent Goda samarbeten är A och O Identifierade kapacitetsbrister i vägnätet mellan de för oss viktiga logistiska noderna; Identifierade kapacitetsbrister i flyg- och järnvägsnät Gränsöverskridande trafik Drift, underhåll, investeringar Finansiering, styrmedel samt internalisering av externa kostnader 4 Bilder som visades av , Godsperspektivet i kapacitetsutredningens remissrapport Kapacitetsbrister kan inte byggas bort Att enbart bygga nytt löser inte kapacitetsproblemen Använda effektivt och vårda det befintliga systemet Funktionsbrister i bärighet både på väg och järnväg Buss - kollektivtrafik, t ex snabbusslinjer (BRT) Vi behöver använda och öka kapaciteten på ett effektivt och hållbart sätt! Den största och snabbaste kapacitetsvinsten finns i vårt befintliga system Vi behöver påverka användningen och utnyttja effektiva och smarta lösningar -stordriftsfördelar, En Trave Till, Duo2, -kollektivtrafikfält och separata godsfält i och kring storstäder -öka kapacitet/effektivitet vid låg belastning -Railport system hamn -förpackningar, säkerhet, volym, pallsystem Stora trafikökningar att vänta Drift-, underhåll - och reinvestering Effektivare järnvägstrafik på Stambanan genom övre och genom mer enkelriktning av godstrafiken så banorna fungerar mer som ett dubbelspår Effektivare järnvägsdrift genom att styra trafiken så att och Godsstråket genom Bergslagen används mer som ett funktionellt dubbelspår för godstrafiken. Farledsförberedelser för malmtransporter , Etapp 1 (objekten preciseras ) , muddring och utmärkning av inseglingsrännan / , etapp 1 , muddring och utmärkning av inseglingsrännan Väg för tunga malmtransporter mellan och Trelleborgsbanan, ökad elkraft (förslag deluppdrag) , etapp 2, (förslag deluppdrag) StorvikGävle, mötesspår (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet , (förslag deluppdrag) Steg 4 Prio 1 Särskilda körfält för godsdistribution i storstäderna, ev även kollektivtrafik. , översyn av farledsdesign och utmärkning från via till Farledsåtgärder , , , , Farledsförberedelser för malmtransporter, etapp 2 , muddring i Flintrännan / , etapp 2 Förbättringar eller ombyggnad i anslutningar till hamnar och terminaler. Anpassning av rondeller till tunga och långa fordon. Ökad bärighet och bredd på vägar med tung godstrafik, t ex malm- och skogstransporter. Ökad bärighet för gruvtransporter i Bergslagen Tillåta längre och tyngre fordon i vissa relationer, t ex ETT- projektet. Värme i ett körfält för de 10 mest problemfyllda backarna i strategiska godsnätet Elektrifiering av järnväg till hamn Ökad kapacitet GävleSundsvall, (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet AvestaFagersta (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet FalunBorlänge (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet HallsbergDegerön, (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet , (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet , (förslag deluppdrag) Ökad kapacitet StälldalenFrövi, (förslag deluppdrag) Steg 4 Prio 2 E4 Ljungby-Toftanäs, 2+2-väg Fyrspår Flackarp-Högevall/C Kapacitetshöjande åtgärder C , inklusive C Norrbotniabanan, etapp 1 Steg 4 Prio 3 Ytterligare ökad kapacitet HallsbergDegerön Elektrifiering av strategiskatgodsnät på väg för transporter med hybridlastbilar Tillgång till förnyelsebara drivmedel för tung godstrafik på strategiskt godsnät på väg (flytande gas, etanol, etc) Det här händer nu Vi arbetar kontinuerligt med att fånga in synpunkter -hearingar genomförda för att ta in synpunkter Remissmaterial via /kapacitet 5 Bilder som visades av , Transportgruppen Vad innebär EU:s transportpolitik, TEN-T och godskorridorer för ? Presentation vid utfrågning om godstransporter -TransportGruppen är 8 i samverkan repr. företag i och kring transportsektorn -Har 12000 medlemsföretag med 170000 anställda -Har gemensam närings- och transportpolitisk verksamhet transportslagsövergripande synsätt. Bl.a. verksamhetsområden som transporternas klimatpåverkan resp. hållbar logistik -Representerad i Regeringens Logistikforum och i ESK i -Var med från början i svenska Gröna Korridor-initiativet Samhället behöver handel och förflyttning Godstransporter hänger oftast ihop i långa internationella kedjor Svenska transportnäringens relativa ekonomiska konkurrenskraft (källa: Grufman & , hämtat från årsredovisningar) EU:s transportpolitik på godsområdet Tre huvudmål på näringslivsområdet: ökad konkurrenskraft och energisäkerhet, minskad klimatpåverkan 2011: -klimatgaser från transporter till 2050 och brutet fossilberoende men utan minskad mobilitet Fordon/bränslen, infrastruktur, marknader, styrmedel, logistik, stadstrafik TEN-T riktlinjer 2011: stamnät, flaskhalsar och europeiskt mervärde, näringslivssamverkan, breddning av åtgärderna (energi, ITS, logistik och innovation) Ny pott öronmärkta TEN-T pengar Gröna Korridorer ett EU-initiativ Koncept för näringslivets långväga godstransporter inom EU presenterat i Action Plan Sammanfogar redan befintliga initiativ (Järnvägskorridorer, Naiades, sjömotorvägar, TEN-T, ) Sammodalitet, terminaler, innovation, miljövänlighet, alternativa bränslen Huvudsakligen 2011 integrerat i riktlinjerna för TEN-T Svenskt initiativ 2008 i Logistikforum regeringsuppdrag Ett samarbete mellan , , (sekretariat) + Logistikforum,TransportGruppen, Näringslivets Transportråd 1.Bevaka och initiera utveckling av nya effektiva och långsiktigt hållbara transportlösningar. 2.Etablera minst en Grön Korridor till och från . 3.Samla in och sprida information om Gröna Korridorer. Kommissionen stöder det svenska initiativet som del av sin egen policyutvecking på godsområdet Vad är en Grön Korridor? Hållbara logistiklösningar med dokumenterat minskad miljö- och klimatpåverkan, hög säkerhet, hög kvalitet och effektivitet. Integrerade logistikupplägg med ett optimalt utnyttjande av trafikslagen. Harmoniserat regelverk med öppenhet för alla aktörer. En koncentration av nationell och internationell godstrafik på relativt långa transportsträckor. Effektiva och strategiskt placerade omlastningspunkter samt anpassad och stödjande infrastruktur. En plattform för utveckling och demonstration av innovativa logistiklösningar. Gröna Korridorer tre fokusområden Affärsupplägg, demonstrationer, FoU, ensamma eller i kombination Gröna Korridorer mätbara kriterier av effekter på korridoren vid transporter från dörr till dörr. Mäter emissioner och energi: --Globalt (växthusgaser, fossila bränslen) --Regionalt (NOx, SOx) --Lokalt (HC, PM) Både i relativa tal och absoluta tal klar för användning under närmaste månaden Fokus på två Gröna Korridorer (= EU järnvägskorridor B) Samverkan med EU- stödda Östersjö- och Nordsjöprojekt och med EU:s Supergreen. etablering av västra korridoren + utveckling av östra korridoren Gröna Korridorer vad pågår? Inventering gjord av ca 200 FUD-projekt från denna lista identifieras kunskapsluckor för nya initiativ Stöd till matchning och mätning av delprojekt, hjälp med svensk eller EU-finansiering av demos Regelbundna öppna referensgruppsmöten inkl. studiebesök TV-film om Gröna Korridorer sändes Demodag (15 demos, 200+ deltagare, prisutdelning) i Nästa demodag i , inkl. undertecknande av MoU om västra korridoren på ministernivå Varför engagerar sig näringslivet? Hållbar och effektiv logistik avgörande framtidsfråga för konkurrenskraften Samverkan offentliga-privata aktörer nödvändigt Gröna Korridorer kan lyfta fram pågående arbete i företagen (och inom forskning) Gröna Korridorer kan underlätta samarbete och finansieringslösningar Gemensamma beräkningsmodeller stärker trovärdighet Ger förbättrat underlag för diskussioner om incitament och styrmedel med politisk nivå Det vill vi uppnå! Effektiva och hållbara godstransportkedjor på längre sträckor, där alla trafikslag bidrar sammodalt En EU-omfattande infrastruktur som stödjer dessa godstransportkedjor inkl. IT-stöd, administrativa regler och ek. Logistik & godstransporter som en progressiv och uppskattad framtidsbranch 6 Bilder som visades av Professor , Division of Logistics and transportation förflyttning från leverantör till (EU, 2005) Ökande andel värdeaddering från leverantörerna FAST 2015: /Fraunhofer för bilindustrin i UK PageSource:6 Holweg and (2004) 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Källa, IVA 2005 Transporter och kopplade flöden INFORMATION (Horisontal) Material (Kundanpasssat) (I bulk) = Flöde av obrukbara ANDEL AV TOMMA RESOR I INTERNATIONELLA AVERAGE SHARE OF EMPTY JOURNEYS IN INTERNATIONAL ROAD (EU COMMISSION, 2009) (et al, 2012) (DBSchenker, DHL, DSV Road) (et al, 2012) Minskar onödig tid - Decreasing waste Staying in truck before entering Truck unattended (walking, check Staying in truck after Railport (Torrhamnar) Wetports (Direkt feeder) B-train for 2 x 40´ containers (STS Transport, SWE) 1956 never heard about it! 1991 never heard about it in a truck! Utveckling mot hållbara transporter - European multi-modal info. End to end supply security Spårbarhet (Track-and-Trace) Social responsibility Sorry but I am supposed to be there tomorrow att18.45. I will have to take an over-night truck! Would you like to join me for a trip to SKF, gate 4 arriving 15.52 next week Friday? 7 Bilder som visades av Professor , © - 1 5/31/2012 Tänk så fel man kan ha Elektricitet är en okänd kraft, som knappast kommer att få någon praktisk betydelse , den utsläppsfria energibäraren med hög effektiviseringspotential, kommer att spela en framtida nyckelroll för att minska det fossila beroendet och utsläppen inom vägtransporterna Motor (FM) Allt går snart med Gå från liter/mil till kWh/mil Batteriet är en lösning för personbilar men inte för tunga vägtransporter. Här behövs en kontinuerlig tillförsel av el. Elektrifiering av tunga vägtransporter Trådtradare en fossiloberoende 2030-lösning vi kan Att ta fram en rekommendation på en aktiv strömavtagare och en kontaktledning i syfte att elektrifiera tunga vägfordon Tillbyggnadssats till existerande lastbilar Komplettering av en existerande lastbil Komplettering av en existerande lastbil Komplettering av en existerande lastbil Komplettering av en existerande lastbil är en etablerad tekniklösning ger snabb vinst till miljön gör inga intrång på systempatent är ett öppet system för alla fordonstillverkare är lätt att integrera i konventionella fordon gör inget ingrepp i vägbanorna Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för