rir · H0B59 · 2012-04-25 00:00:00 — Det finns dock en avaktualiseringsorsak som är problematisk och det gäller de individer som avaktualiseras av okänd orsak (avaktualiseringsorsak 6). Detta sker då den arbetssökande bryter kontakten med Arbetsförmedlingen. Orsakerna till detta kan vara flera. Individen kan ha fått arbete, börjat studera eller av andra skäl lämnat arbetsmarknaden.55 I granskningen har valt att betrakta en delmängd av dessa avaktualiseringar som ett lyckat utfall. Det som varit vägledande i detta arbete är huruvida individerna haft inkomster av arbete eller studier. använder två variabler för att mäta de slutliga prestationerna. Dessa är uppdelade i individer som övergått till arbete56 och individer 55Se (2010) för en utförligare rapport om detta. 56Detta mått avser de individer som erhållit avaktualiseringsorsak 14 i Arbetsförmedlingens register samt de som erhållit avaktualiseringsorsak 6 och som har arbetsinkomster större än två prisbasbelopp under . Två prisbasbelopp motsvarade . EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR som övergått till extern utbildning57. Övergång till arbete innebär att den arbetssökande antingen fått ett permanent eller temporärt arbete. Det kan även innebära att den arbetssökande blivit återanställd av tidigare arbetsgivare eller erhållit skyddat arbete hos . Övergång till extern utbildning innebär att den arbetssökande övergår från inskrivning hos Arbetsförmedlingen till utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. anser att de som lämnat Arbetsförmedlingen av skälen ovan är att betrakta som lyckat utfall.58 I tabell 2 nedan redovisas medelvärde och standardavvikelse för de variabler som i huvudsak används i analysen efter ovan nämnda kontorssammanslagningar och justeringar av data. Deskriptiv statistik per arbetsförmedlingskontor över perioden 20042010. Lokalyta (m2) Personal totalt (helårspersonal) Antal kvarvarande inskrivna, Sökande som befinner sig i: 57Detta mått avser de individer som erhållit avaktualiseringsorsak 7 i Arbetsförmedlingens register samt de som erhållit avaktualiseringsorsak 6 och som erhållit studiemedel som överstiger under . 58De som inte ingår bland dessa är de som har avaktualiseringsorsak 5, känd orsak (föräldraledighet, sjukskriven) och avaktualiseringsorsak 8, avliden. I detta kapitel redovisas resultaten av analys av arbetsförmedlingskontorens effektivitet. Beräkningarna avser perioden 20042010 och är genomförda med hjälp av en outputorienterad DEA- modell.59 Vidare redovisas en rad känslighetsanalyser som genomförts för att undersöka resultatens robusthet. I kapitlet redovisas också en analys av möjliga förklaringar till skillnader i de beräknade effektivitetstalen samt en analys av skaleffektivitet, det vill säga en analys som belyser om arbetsförmedlingskontoren har en optimal storlek. Slutligen beskrivs hur den modell som har använts i granskningen för att mäta resurseffektivitet kan användas som en del i Arbetsförmedlingens verksamhetsutveckling mot kostnadseffektivitet. Den slutliga modellen för att beräkna effektivitetstalen innehåller sex variabler för att mäta arbetsförmedlingskontorens resurser och två variabler för att mäta arbetsförmedlingskontorens slutliga prestationer. Modellen innehåller dessutom en variabel som mäter intermediära prestationer, det vill säga prestationer som inte betraktas som slutliga, men som kan betraktas som ett steg på vägen för en individ att bli avaktualiserad från Arbetsförmedlingen.60 I modellen mäts arbetsförmedlingskontorens resurser i form av Lokalyta mätt i kvadratmeter. Personal uttryckt i helårsarbetare. Antal dagar som arbetslösa tillbringat antingen i förberedande insatser, hos kompletterande aktörer eller i arbetsmarknadsutbildning. Antalet kvarvarande öppet arbetslösa samt antalet kvarvarande i åtgärder (stock). Antalet nyinskrivna till öppen arbetslöshet samt till åtgärder under aktuellt år (inflöde). Förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning som en approximation för att ta hänsyn till skillnader i sökandesammansättning vid olika förmedlingskontor.61 59Under antagandet om skalavkastning. 60För mer detaljer kring de använda variablerna, se kapitel 5. 61Som ett alternativ till den förväntade arbetsinsatsen används profileringsmåttet framtaget av Arbetsförmedlingen. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Arbetsförmedlingskontorens slutliga prestationer mäts med hjälp av två variabler Avaktualisering från Arbetsförmedlingen av följande skäl62 tillsvidareanställning eller egen näringsverksamhet utan stöd fortsatt anställning hos samma arbetsgivare skyddad anställning hos . Till variabeln har tillförts de individer som avaktualiserats från Arbetsförmedlingen av okänd orsak63 och som enligt inkomststatistik från hade en arbetsinkomst under som översteg två prisbasbelopp.64 Avaktualisering från Arbetsförmedlingen på grund av annan utbildning än arbetsmarknadsutbildning.65 Till variabeln har även tillförts de individer som avaktualiserats av okänd orsak och som erhöll inkomster av studier som översteg 10 000 kronor.66 Som ett mått på arbetsförmedlingskontorens intermediära prestationer används Individer som fått ett arbete på deltid, men som kvarstår som inskrivna på Arbetsförmedlingen. Till dessa adderas sökande i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd, arbete med stöd, i förberedande insatser, med nystartsjobb samt sökande i arbetsmarknadsutbildning.67 Beräkningarna av arbetsförmedlingskontorens effektivitet utgår från de maximala prestationer som observerats vara möjliga att åstadkomma vid ett arbetsförmedlingskontor. Beräkningarna utgår från de resurser som kontoren har tillgängliga. De effektivitetstal som har beräknats i granskningen tolkas som effektivitet i relation till andra observerade enheter och är alltså ett relativt effektivitetsmått. 62Avaktualiseringskoder 1, 2, 3 och 4. 64Två prisbasbelopp motsvarade . 66I LISA-databasen benämns denna variabel och inkluderar såväl studiebidrag som studielån. 67Vad gäller deltidsarbetslöshet, timanställning samt tillfälligt arbete (sökandekategorier 21, 22 och 31) så har rörelser mellan dessa tillstånd exkluderats för att undvika dubbelräkning. Ett effektivitetstal på 1,00 betyder att arbetsförmedlingskontoret är effektivt jämfört med andra arbetsförmedlingskontor. Ett effektivitetstal större än 1,00 innebär att förmedlingskontoret har en potential att förbättra sina prestationer givet mängden resurser. Exempelvis innebär ett effektivitetstal på 1,2 att det aktuella arbetsförmedlingskontoret, enligt modellen, skulle kunna öka sina slutliga prestationer , utan att ytterligare resurser behöver tillföras. I huvudanalysen har en så kallad balanserad panel används, vilket innebär att det är samma analyserade enheter som ingår . I tabell 3 redovisas den genomsnittliga förbättringspotentialen för de 185 undersökta arbetsförmedlingskontoren som ingår i huvudanalysen. I kolumnen längst till höger redovisas det genomsnittliga effektivitetstalet för perioden 20042010. var det genomsnittliga effektivitetstalet 1,082. Detta innebär att förbättringspotentialen i genomsnitt var . Förbättringspotentialen är således lägre än vad tidigare svensk forskning visat. Den tidigare svenska forskningen har dock bara i ett fall tagit hänsyn till skillnader i sökandesammansättningen vid förmedlingskontoren. Resultaten i denna granskning ligger i linje med, eller uppvisar något lägre förbättringspotential, än den internationella forskningslitteratur som studerat effektiviteten för arbetsförmedlingskontor. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 med förväntad arbetsinsats, förmedlingskontorsnivå. Tabell 3 visar att den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen varierar mellan . Förbättringspotentialen är relativt stabil. Den högsta genomsnittliga förbättringspotentialen uppmättes 2004 då EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR arbetsförmedlingskontoren i genomsnitt kunde öka sina prestationer utan att förändra resursinsatsen. Bland de 185 studerade förmedlingskontoren uppvisade mellan 70 och 84 förmedlingskontor inte någon förbättringspotential alls . Dessa kontor betraktas alltså som fullt resurseffektiva. Maxvärdet i tabellen anger förbättringspotentialen för det förmedlingskontor med det största effektivitetstalet. Detta innebär exempelvis att det fanns ett förmedlingskontor som skulle kunnat öka sina slutliga prestationer med utan att förändra mängden resurser. De beräknade effektivitetstalen är även relativt stabila över den studerade tidsperioden. Av de 185 studerade förmedlingskontoren uppvisar 35 en förbättringspotential för samtliga sju undersökta år. Vidare visar beräkningarna att 15 förmedlingskontor är fullt resurseffektiva samtliga år. Ytterligare 20 förmedlingskontor är effektiva sex av de sju studerade åren. I figur 3 nedan illustreras spridningen av de enskilda förmedlingskontorens förbättringspotential . Spridningen av arbetsförmedlingskontorens förbättringspotential , procent. 162 169 176 183 Notera: Förväntad övergångsfrekvens till sysselsättning används som mått för att ta hänsyn till sökandesammansättningen. I figuren redovisas effektivitetstalet på den vertikala axeln och de enskilda förmedlingskontoren återfinns på den horisontella axeln sorterade i stigande ordning efter sin förbättringspotential. Ett värde på 1,2 i figuren innebär en förbättringspotential på . Från figuren framgår att 84 stycken () av arbetsförmedlingskontoren inte har någon Av figuren framgår även tydligt att den genomsnittliga förbättringspotentialen inte är jämt fördelad mellan kontoren. För några förmedlingskontor är den beräknade förbättringspotentialen relativt stor. av 185 arbetsförmedlingskontor har exempelvis en förbättringspotential som är eller mer. I analysen som redovisas i tabell 3 har ett antal förmedlingskontor slagits samman för att få samma antal studerade enheter över hela tidsperioden 20042010.68 För att kunna studera den genomsnittliga förbättringspotentialen för ett så stort antal förmedlingskontor som möjligt för de enskilda åren har ytterligare en analys genomförts för en så kallad obalanserad panel där alla förmedlingskontor ingår oavsett om de finns med över hela den undersökta perioden. Resultaten från dessa beräkningar redovisas i tabell 4. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 med förväntad arbetsinsats, förmedlingskontorsnivå. Som framgår av tabell 4 varierar antalet inkluderade förmedlingskontor mellan 198 och 229 . ingår flest antal kontor i analysen och 2010 ingår minst antal kontor. Detta beror på att kontor lagts ner och startats men också på att sammanslagningar av kontor har skett . Den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen varierar i dessa beräkningar mellan för . De genomsnittliga förbättringspotentialerna skiljer sig dock inte särskilt mycket åt från de beräknade effektivitetstalen då den balanserade panelen används. Detta tyder på att sammanslagningar av flera förmedlingskontor till större enheter inte tycks påverka de beräknade förbättringspotentialerna i någon betydande utsträckning. Anledningen till att förbättringspotentialen är marginellt större i genomsnitt i tabell 4 jämfört med de i tabell 3 är sannolikt att viss variation mellan kontoren försvinner när enskilda förmedlingskontor slås samman till större enheter. 68 För en diskussion kring dessa sammanslagningar se kapitel 5. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR 6.2Känslighetsanalysen visar att effektivitetstalen är robusta För att undersöka tillförlitligheten i de beräknade effektivitetstalen har känslighetsanalyser genomförts på flera olika sätt. Dessa redovisas nedan utan någon inbördes rangordning. Alternativt mått för att ta hänsyn till skillnader i sökandesammansättning I tabell 5 nedan specificeras motsvarande modell som i tabell 3 ovan med den skillnaden att profileringsmåttet används istället för den förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning.69 Båda måtten mäter den förväntade arbetsinsatsen som förmedlingen behöver göra för att åstadkomma en prestation. Måtten tar alltså hänsyn till skillnader i sökandesammansättning vid de olika förmedlingskontoren. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 med profileringsmått, förmedlingskontorsnivå. Vid jämförelse av resultaten i tabell 5 med resultaten i tabell 3 kan konstateras att de beräknade förbättringspotentialerna knappt förändras alls när det två olika måtten för att ta hänsyn till sökandesammansättning används.70 Beräkningarna tyder på att de två olika metoderna för att beräkna ett mått på sökandesammansättningen på kontorsnivå ger mycket likartade resultat. Skillnaderna i den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen är mindre än en procentenhet för alla åren. En närmare analys av de enskilda förmedlingskontoren visar dessutom att de beräknade effektivitetstalen endast förändras marginellt på kontorsnivå då de olika måtten används. 69Se kapitel 5 för en närmare beskrivning av skillnader mellan dessa två mått. 70I känslighetsanalyser har även modeller utan att ta hänsyn till att det finns skillnader i sökandesammansättning mellan arbetsförmedlingskontor beräknats. Resultaten av dessa beräkningar visar att det spelar stor roll för resultaten att inkludera ett mått för sökandesammansättning. När denna variabel inte inkluderas blir den genomsnittliga förbättringspotentialen mellan för den undersökta tidsperioden, det vill säga nästan dubbelt så stor genomsnittlig förbättringspotential. Beräkningar med genomsnitt av resurs- och prestationsvariabler Även om officiell statistik och andra registeruppgifter från Arbetsförmedlingen används kan det inte bortses från att det kan förekomma mätfel i data. att undersöka om förekomst av mätfel påverkar resultaten har beräkningar av effektivitetstalen utförts genom att ta ett genomsnitt av resurser och prestationer för hela perioden. Resultaten från denna känslighetsanalys visar på en förbättringspotential på när ett genomsnitt av resurser och prestationer används för hela perioden. Detta är något lägre än genomsnittet för de enskilda åren, skillnaden är dock relativt liten. drar därmed slutsatsen att om eventuella mätfel finns i data så tycks dessa inte snedvrida resultaten i någon större utsträckning. Modellspecifikation med alternativa resurs- och prestationsvariabler Inom ramen för granskningen har en mängd effektivitetsberäkningar med alternativa modellspecifikationer utförts, det vill säga med alternativa mått och definitioner på de resurs- och prestationsvariabler som ingår i modellen. Alla känslighetsanalyser har genomförts för den balanserade panelen, vilket innebär att 185 förmedlingskontor ingår i beräkningarna . De olika modellspecifikationerna som har beräknats redovisas i tabell 6. I den första modellen har personalvariabeln delats upp i två kategorier. Kategorierna är kärnpersonal samt stöd- och ledningspersonal (specifikation 1). Uppdelningen görs för att ta hänsyn till skillnader i personalsammansättning som skulle kunna tänkas ha en påverkan på förmedlingskontorens effektivitet. I nästa modell har beräkningen av stocken och flödet av inskrivna arbetssökande och arbetssökande i åtgärder ändrats. Istället för att beräkna stock och flöde separat betraktas stocken och flödet av inskrivna arbetssökande som en resursvariabel samt stocken och flödet av inskrivna i åtgärder som en annan resursvariabel (specifikation 2). I nästa specifikation har stocken av inskrivna delats upp i två variabler. En variabel som mäter stocken av inskrivna arbetssökande och en annan variabel som mäter stocken av inskrivna i åtgärder (specifikation 3). Båda dessa specifikationer genomförs för att se hur känsliga resultaten är för hur resursinsatserna i form av inskrivna vid Arbetsförmedlingen definieras. För att undersöka resultatens känslighet för hur den intermediära prestationen är definierad har de individer som fått ett arbete på deltid som kvarstår som arbetssökande separerats från resterande intermediära prestationer (specifikation 4). Motivet till detta är att de individer som fått ett arbete på deltid kan antas befinna sig närmare ett heltidsarbete på den öppna arbetsmarknaden än de individer som befinner sig i resterande åtgärder. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Vidare testas modellens robusthet för förändringar i de slutliga prestationerna. Istället för att separera prestationerna i dels de individer som fått ett arbete, dels de individer som påbörjat en utbildning inom det reguljära systemet betraktas dessa som en och samma prestation (specifikation 5). I denna modellspecifikation finna alltså enbart en slutlig prestation. Därutöver har en modell testats där utbildning inte inkluderas som en slutlig prestation utan istället betraktas som en intermediär prestation (specifikation 6). Vidare har modellen specificerats med olika justeringar av de slutliga prestationerna för de individer som avaktualiserats från Arbetsförmedlingen av okänd anledning. I den första av dessa specifikationer inkluderas dessa individer inte alls i modellen som slutliga prestationer (specifikation 7). I den andra av dessa specifikationer adderas avaktualiseringar till en och samma variabel för slutlig prestation. I denna variabel inkluderas även alla som avaktualiserats av okänd orsak som en slutlig prestation (specifikation 8). I en avslutande analys betraktas alla avaktualiseringar71 som en enda slutlig prestation (specifikation 9). Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 på kontorsnivå. Från de beräknade känslighetsanalyserna i tabell 6 kan noteras att den beräknade förbättringspotentialen blir lägre när personalen delas upp i två kategorier (specifikation 1). När modelleringen av stock och flöde förändras enligt specifikation 2 blir de beräknade effektivitetstalen något högre. 71 Avaktualiseringskoder 14, 6 och 7. När stocken av inskrivna delas upp i två dimensioner blir de beräknade effektivitetstalen något lägre än i grundmodellen (specifikation 3). Samma sak gäller när deltidsarbetslösa separeras som en enskild variabel (specifikation 4). Detta är helt naturligt eftersom fler dimensioner tillförs i modellen. När de slutliga prestationerna betraktas som en variabel erhålls högre genomsnittlig förbättringspotential (specifikation 5). Vidare när reguljär utbildning betraktas som en intermediär prestation istället för en slutlig prestation blir den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen något högre än i grundmodellen (specifikation 6). Vad gäller förändringar i modelleringen av de slutliga prestationerna så blir förbättringspotentialen högre när de som avaktualiserats av okänd orsak inte tas med i modellen (specifikation 7). När alla slutliga prestationer betraktas inom en och samma variabel och även alla som avaktualiserats av okänd orsak inkluderas som slutliga prestationer blir resultaten blandade i en jämförelse med grundmodellen (specifikation 8). Slutligen när alla individer som avaktualiseras av okänd orsak inkluderas som slutliga prestationer blir den beräknade förbättringspotentialen lägre än i grundmodellen (specifikation 9). Den sammantagna bedömningen från känslighetsanalysen är resultaten kan anses robusta då de endast förändras marginellt, då alternativa resurs- och prestationsmått används). Arbetsmarknadsområdesnivå istället för kontorsnivå För att undersöka känsligheten i de resultat som presenterats i tabell 3 så har motsvarande beräkningar även genomförts med arbetsmarknadsområde som lägsta analysnivå. Antalet analysenheter blir då 68. modeller med antingen förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning eller profileringsmåttet för att ta hänsyn till skillnader i sökandesammansättningen presenteras i tabell 7. Eftersom arbetsmarknadsområdena endast har funnits gör beräkningarna enbart för tidsperioden 20082010. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20082010 på arbetsmarknadsområdesnivå. Antal fullt effektiva arbetsmarknadsområden Notera: Arbetsmarknadsområden infördes med den nya organisationen . EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Resultaten då arbetsmarknadsområde används som analysenhet visar på en lägre genomsnittlig förbättringspotential än när arbetsförmedlingskontoren används som analysenheter.72 Anledningarna till detta kan vara flera, men enligt bedömning är det troligaste att skillnader i resurseffektivitet tar ut varandra när arbetsmarknadsområden studeras. Det finns helt enkelt mycket lite variation mellan de enheter som studeras. sammantagna bedömning utifrån dessa känslighetsanalyser är att de resultat som modellen för mätning av resurseffektiviteten visar inte tycks vara förknippade med några allvarliga mätfel som snedvrider de beräknade effektivitetstalen. Vidare tyder känslighetsanalysen på att den använda modellspecifikationen och de beräknade effektivitetstalen är robusta, eftersom alternativa resurs- och prestationsmått inte påverkar resultaten på något dramatiskt sätt. Slutligen tycks effektivitetstalen inte heller drivas av vilket mått på sökandesammansättning som används i analysen. Resultaten förändras endast marginellt då profileringsmåttet används istället för måttet för förväntas arbetsinsats. 6.3Hur betydelsefulla är de beräknade effektivitetstalen? beräkningar visar att resurseffektiviteten vid de studerade förmedlingskontoren i genomsnitt är hög. Beräkningarna säger dock ingenting om hur pass effektiv den bäst presterande enheten skulle kunna vara. Den enheten blir endast en utgångspunkt för att värdera övriga enheter. Den genomsnittliga förbättringspotentialen har varit stabil vilket tyder på att det inte skett några större förändringar i effektivitet för ett genomsnittligt förmedlingskontor. I jämförelse med tidigare studier av Arbetsförmedlingens effektivitet är resultaten något högre eller i linje med dessa. En möjlig förklaring till den något högre effektivitetsnivån i denna granskning kan vara att hänsyn har tagits till sökandesammansättningen på olika förmedlingskontoren. Detta är något som inte gjorts i de flesta tidigare studier. För att sätta de beräknade effektivitetstalen i ett sammanhang och illustrera hur förbättringspotentialen kan ge ökad effektivitet har tagit fram ett räkneexempel. Den modell som använts för beräkningar av effektivitetstal bygger på att samtliga outputdimensioner simultant skalas upp. I räkneexemplet görs detta dock enbart för den slutliga prestationen 72När profileringsmåttet används istället för den förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning för att ta hänsyn till sökandesammansättningen blir resultaten mycket snarlika. Förbättringspotentialen blir , och . som innebär att arbetssökande individer lämnat Arbetsförmedlingen för att de fått arbete. De avaktualiseringsorsaker som används i denna beräkning är: tillsvidareanställning eller egen näringsverksamhet utan stöd, tidsbegränsad anställning, fortsatt anställning hos samma arbetsgivare eller skyddad anställning inom Samhall.73 Beräkningarna utgår från resultaten i tabell 3 ovan. Förbättringspotentialen uttryckt i antal ytterligare prestationer beräknas genom att multiplicera varje arbetsförmedlingskontors slutliga prestationer med kontorets förbättringspotential. Detta tal har sedan summerats för alla arbetsförmedlingskontor. motsvarar detta ungefär 17 000 avaktualiseringar från Arbetsförmedlingen. beräkning skulle således ytterligare 17 000 avaktualiseringar vara möjliga för arbetsförmedlingskontoren att åstadkomma sammantaget, utan att någon annan prestation skulle behöva minska och med samma mängd resurser. Detta kan ställas mot det totala antalet arbetslösa som lämnat Arbetsförmedlingen för ett arbete från de förmedlingskontor som ingår i analysen. var denna siffra 300 000.