rfr · H00WRFR3 · 2012-10-11 00:00:00 — Gruppen består av polioskadade musiker från och turnerar runt världen. Det har varit ett samarbete Världens drag mellan oss, Musik- och och . De gav en mycket uppskattad konsert. Det är ett typexempel på ett samarbete som pågår och som kommer att bära frukt långt fram i tiden. Det kan vara viktigt att veta vad vi prioriterar, vilka fokusområden vi har. Det handlar framför allt om hur man bygger relationer, om att skapa varaktiga relationer, om att få professionella mötesplatser. Det kan vara större strategiska satsningar på import och export av musik. Nordic Cool på nämndes. Där är naturligtvis med och stöttar den satsningen. Vi finns även med när det gäller den musikexport som togs upp. Där pågår två förstudier vilka görs av Musiksverige för att se över hur man ska kunna utveckla musikexporten i . Det är ett jätteprioriterat område, och ska jag få ta del av hur de tänker sig en framtida utvecklad organisation. är otroligt duktigt internationellt på musikområdet, i synnerhet när det gäller export, men vi behöver satsa mycket mer. En jämförelse med våra nordiska grannländer visar att man i exempelvis talar om en satsning på 10 miljoner medan vi från statens sida, från , satsar 1 miljon på musikexportorganisationen. Det kan vara viktigt att ha med sig och inse vad det innebär. De kreativa näringarna är en jätteviktig arbetsmarknad. Sedan har vi förstås nätverksbyggandet. Att ingå i professionella nätverksbyggen, att stötta musiklivet, framför allt det fria musiklivet, att vara den som kan hålla i nätverken är viktigt. Detsamma gäller information. Det handlar om information till internationella aktörer för att de ska kunna komma till . De ska veta att det finns en portal där de får reda på hur de tar sig in i , vem de kan samarbeta med, hur de kan lägga konserter och vem som är arrangör. Allt det är mycket viktigt. En annan del gäller omvärldsbevakningen, att veta vad som händer i världen. Det är något som inte bara Musikplattformen utan även kulturarvsdelen naturligtvis jobbar med. Det gör man dels genom att vara del i professionella OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET nätverk, dels genom mediebevakning och genom att på olika sätt hålla sig ajour med det som händer. Det gäller att vara expert. Det tror jag att vi har gemensamt. I synnerhet kulturarvsmyndigheterna har mycket forskningssamarbete med forskare på plats. Det finns mycket kompetens inom de ämnesområden där man jobbar. När det gäller Musikplattformen gäller det att även vara expert på att producera. Hur gör man? Vad är det för byggstenar som behövs för att det ska bli riktigt bra projekt? Och hur delar vi med oss av det? Det är sådant som vi fokuserar på. Kompetensutveckling är en annan viktig del. Det fria musiklivet har behov av kompetensutveckling. Det kan gälla skattefrågor, redovisningsfrågor och den typen av andra konkreta kunskaper för att verkligen kunna driva bra projekt. Och, som sagt, samverkan med andra myndigheter och verksamheter ligger i vårt uppdrag, och det jobbar vi mycket med. Vi har funnits . Vi har haft tre omgångar med ansökningar som kommit in, flera tusen ansökningar. Med tanke på de 25 miljoner som finns kan jag säga att det finns ett enormt behov. Det handlar dock inte bara om behov. Att folk säger att de behöver är väl en sak, men idérikedomen är enorm. Kvaliteten på de projekt som söker medel från Musikplattformen är fantastisk. Jag har stor beundran för de projekt som finns. Tyvärr kan vi inte bevilja medel till så många som vi skulle vilja. Endast en bråkdel av de ansökningar som kommer in kan vi bevilja medel. Det är spännande och trovärdiga aktörer och riktigt intressanta spjutspetsprojekt och konstnärliga projekt som vi fascineras av. Man kan även titta på den geografiska spridningen. är naturligtvis en jätteviktig samarbetspartner. I alla de nordiska länderna finns det många projekt. Vi ser intressanta samarbeten med och . I finns flera samarbeten med , och . Det kan då vara en blandning av de länder jag nu nämner. Det kan alltså vara projekt som rör sig mellan exempelvis , , och . I har vi samarbeten i , och , i i och . Vi har givetvis samarbeten i , i , och . Låt mig vara tydlig med att säga att det här inte är vår strategi. Det är inte så att vi från Musikplattformen och har bestämt att dessa geografiska områden är prioriterade , utan det är det fria musiklivets relationer som de själva bygger upp och vill prioritera och som resulterar i otroligt intressanta projekt. Vi har förstås även , som är jättestort. , , , och är länder som just nu är del av projekt som pågår eller precis har avslutats. Det är naturligtvis spännande att det finns en sådan bred önskan i världen att samarbeta med och svenska konstnärer. Det ska bli spännande att kunna redovisa vad som hänt i projekten. Där är vi inte riktigt . Jag avslutar med det. Jag har några bilder kvar som visar en översikt av de olika delarna hos . Eftersom vi är helt nya kan det vara viktigt att rama in det hela på det sättet. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Ordföranden: så jättemycket för det, . Då lämnar jag ordet till , överintendent vid Statens museer för världskultur. : Jag vill börja med att tacka varmt för att jag får tala här . Det känns mycket roligt. Jag har valt att klippa in en mängd bilder och hoppas att bilderna ska hjälpa er ifall ni har svårt att hänga med i min danska. Jag är överintendent vid myndigheten museer för världskultur. Normalt tycker vi om att kalla oss för Världskulturmuseerna. Vi är fyra museer, tre i och ett i . håller vi till i bergrummen på i och hoppas kunna fortsätta att göra det. Ett viktigt instrument för oss är webben, som vi kommer att utveckla mycket mer. Som myndighet är vi per definition internationella i och med att vi har ett internationellt uppdrag och våra samlingar är internationella. Vi har helt enkelt i uppdrag att visa och levandegöra världens kulturer, särskilt kulturer med ursprung utanför . Vi ska tillgängliggöra och utveckla kunskapen om de samlingar vi förvaltar samt belysa olika kulturers yttringar och villkor, inte minst möten och variationer historiskt och i dagens samhälle. Vi har haft uppemot en miljon besökare och tror att det finns en god potential för många fler. Vi har omkring 500 000 föremål i våra samlingar, primärt arkeologiska, och historiska, från olika delar av världen. Inte minst förvaltar vi över en miljon foton från skilda delar av världen, många från upptäcktsresande. Vi gör ett antal temporära utställningar . Jag hoppas att ni känner till några av dem som jag visar bilder på. Vidare har vi en mängd program och pedagogiska visningar , ofta i anknytning till våra temporära utställningar men även till basutställningarna. Vi jobbar också med barnens världskultur, ett område som vi kommer att utveckla mycket mer. Barnen är den framtida generationen och har växt upp under helt andra premisser än vi; de är globaliserade på ett helt annat sätt än vi. Här kommer vi därför att kraftigt utveckla vår verksamhet. Jag vill lyfta fram hur vi jobbar internationellt och också ta upp de önskemål vi har för att kunna utveckla vårt internationella arbete. Vi ingår i en rad nätverk och jag ska här lyfta fram ett par sådana. Framför allt vill jag lyfta fram , som är en sammanslutning av ungefär hundra museer fördelade i och . Dessa framgår av kartan som visas på skärmen. Vår myndighet har varit initiativtagare. Det är ett fantastiskt nätverk som på alla sätt gör att både och närmar sig . Det gäller på en rad områden. Jag kan inte nog understryka hur viktigt det är. Det rör sig även om att tillgängliggöra föremålssamlingarna i museerna och därmed få en kommunikation mellan alla dessa länder både om det förflutna och om de många frågor som föremålen väcker. Vi har starkt fokus på att tillgängliggöra våra egna samlingar men också vid att få tillgång till andra nätverk. museer ingår i RIME, som är ett omfattande europeiskt nätverk för museer. Sedan har vi mer informella nätverk med OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET museer i , till exempel i , och på många andra ställen. Vi bedriver internationellt utvecklingssamarbete. Vi har exempelvis haft ett stort uppdrag för Sida. har vi arbetat för kulturarvsinstitutioner i , och . Dessa kulturinstitutioner samarbetar i ett konkret projekt, nämligen en utställning som lyfter fram livet längs floden . Utställningen kan nu ses på , men den visades först i de tre ovannämnda länderna. Vi samarbetar naturligtvis också med det som man ibland kallar Countries of Origin. Jag tycker att det egentligen är en olycklig benämning, men eftersom den är etablerad använder jag den i detta sammanhang. Det är ett oerhört viktigt arbete. Jag kan här lyfta fram exempelvis Cyperngalleriet på , som är resultatet av ett direkt samarbete med den cypriotiska fonden . Därmed har vi inte bara ett samarbete med cyprioterna kring detta utan också med alla andra museer i världen som samarbetar med Leventis. Det är en direkt anledning till att vi har ett utbyte av forskare som sitter dels hos oss, dels vid andra liknande institutioner. Därmed ges möjligheter att diskutera med en rad länder. Vi har precis inrättat och öppnat ett liknande galleri på i samarbete med . Återigen är det en bro i ett mycket bredare nätverk, men framför allt bygger det på samtal, dialog och samförstånd beträffande hur man presenterar . Vem vet, kanske kan vi vid i inrätta något liknande runt Paracastextilierna från . har vi samarbete med Countries of Origin när det gäller så kallade repatrieringar, det vill säga när kommit överens med ett antal länder om att återföra föremål som olika länder har ställt krav på. Det gäller till exempel den mycket uppmärksammande totempålen från , en mänsklig kvarleva till , en terrakottahäst från Hanperioden till . Vi får se vad som händer med Paracastextilierna i . Våra internationella samlingar speglar världen och rum. I detta sammanhang vill jag även lyfta fram att de inte minst speglar internationella relationer och interaktioner; syn på världen. Samlingarna är ett direkt uttryck för de förglobala och internationella samband som ingått i tidigare. Här behövs mycket mer internationellt utbyte om nya perspektiv på samlingarna. Till exempel lyfter man fram de många kvinnliga pionjärer som inte tidigare lyfts fram och som haft helt andra typer av möten och nätverk och en annan syn på världen. Det behöver vi förstå i utbytet med världen. Vi har önskemål, starka sådana, för att kunna vidareutveckla vårt internationella arbete. Egentligen skulle vi vilja ha mindre fokus på äganderätt och kanske hellre tala om förvaltandeplikt. Det är någonting jag gärna utvecklar. Som jag redan sagt behövs mer fokus på internationellt samarbete, mer internationellt utbyte av kulturarvet och dess många betydelser och innebörder. Det kan inte bara vara ett eller två länder som kan definiera kulturarvets bety- OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Den är mångfaldig. En ökad internationell tillgänglighet till kulturarven behövs just i syfte att få ökade möjligheter till dialog och utbyte. Detsamma gäller naturligtvis kulturfrågorna över lag mer internationellt utbyte och samarbete kring människan som kulturell varelse, historiskt och . Det är väldigt, väldigt, viktigt. Vi måste våga att på ett mer tydligt sätt kasta oss ut i internationella samtal om både skillnader och likheter. Forskningen inom helt andra områden, till exempel genetik, kommer förmodligen att ge helt nya perspektiv på världen som vi som kulturinstitutioner måste följa upp. Det kan vi bara göra genom att öka vårt utbyte med andra länder och öka samtalet om att vara människa. Det är alltså ett starkt önskemål från vår sida. Det är den riktning vi vill ta. Låt mig också säga något om framtiden. Det finns många utmaningar och möjligheter med att vara en statlig myndighet i en alltmer globaliserad värld. Vi föreställer oss att vi ska bana väg framöver för ett mer gränsöverskridande museum som just står för att bygga upp samtal om och dialog med världens Ordföranden: så jättemycket, . Då lämnar jag ordet till , länsmuseichef vid . : Jag vill tacka så mycket för att jag fått komma hit. Låt mig först säga några ord om . Därefter ska jag prata om hur vi jobbar med tidsresor, time . är en del av de regionala kulturinstitutionerna, de regionala kulturmöjligheterna. Vi har 85 anställda vid och omsätter 53 miljoner. Vår egenfinansiering är . Vi har en bred kulturarvsverksamhet; regalskeppet känner ni kanske till. Vi jobbar med arkeologi, byggnadsvård, samlingar med mera. hade vi 135 000 besökare, vilket var en ökning . En av våra fokusområden är kulturmiljöpedagogik, det vi blivit kända för. På skärmen visas bilder från den första tidsresan vi hade utanför , vid Trekantens skola. Det hela började mycket enkelt och i mycket liten skala. Det fanns behov av att kunna lyfta fram de lokala kulturmiljöerna på ett bra sätt och jobba med de lokala skolorna. Trekanten är en liten skola i utkanten av och man ville där göra någonting mer, man ville lära sig om sin egen kulturmiljö. Det blev, och är fortfarande, utgångspunkten. Vi jobbar med skolans egen, lokala kulturmiljö. Bilden ni ser visar stenåldersboplatser, men det kan vara fråga om nästan vilken sorts kulturmiljö som helst. Åldern på den har ingen större betydelse. Vi jobbar med allt från stenålder fram till exempelvis 1980-tal. Det allra första steget togs alltså 1985. Verksamheten utvecklades, ganska så långsamt, men tog ett stort kliv framåt 1997 när vi firade unionsjubileet i . Då fick vi ansvaret för sommarlovsprogrammet , som fick ett fantastiskt genomslag i hela . Alla ungdomar och barn satt och tittade på det på morgnarna. I samband med det började vi få internationella förfråg- OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET och andra länder hörde av sig och undrade om vi inte kunde komma till dem. Det spred sig och 2000 2002 fick vi ett nationellt uppdrag att jobba med tidsresor och sprida metoden i . De internationella kontakterna ökade. Fler länder hörde av sig, och vi började bli alltmer vana vid att röra oss internationellt. Vi bjöd in våra internationella kontakter. Vi kände att vi behövde träffa alla på en gång, . Därför bjöd vi in dem till ett seminarium i . Det var ett antal länder som kom dit, och vi enades om att vi nog behövde ha någon form av gemensam organisation. Vi skapade ett nätverk med namnet Bridging Ages, som vi är ordförande, president, för. Vi fortsatte att utveckla verksamheten, och 2008 bildade vi tillsammans med ett utvecklingscentrum för kulturmiljöpedagogik. Genom utvecklingscentrumet jobbar vi både nationellt och internationellt och naturligtvis även lokalt och regionalt. Vi är framme vid 2012, och utvecklingen fortsätter. för vi diskussioner med och det nybildade Linnéuniversitetet om hur vi ska kunna fortsätta att utveckla verksamheten på ett bra sätt. Men är det skolan, lärandet och den lokala kulturmiljön som är i fokus. De länder som visas på kartan på skärmen är sådana som vi jobbar med, varierande mycket; dessa länder ingår i nätverket . Bridging Ages har en årlig konferens. Vi har varit i , och just pågår den årliga konferensen i i . När vi kommer ut internationellt och talar om vad vi gör i län är just tidsresorna, time , det intressanta. Det är det man fastnar för. Oavsett var vi är utgår vi från den lokala kulturmiljön. Det spelar ingen roll om det är på i , i ett kulturlandskap på eller i en kåkstad i . jobbar vi utifrån den lokala kulturmiljön och ställer oss frågan: Vad finns det här som är av intresse och hur kan vi diskutera det ur ett lokalt, regionalt, nationellt och internationellt perspektiv? Vi talar om de sju stegen när det gäller tidsresemetodiken. Jag ska visa några bilder på det. Det första är att välja ut en lämplig plats, en lämplig kulturmiljö. Där är alltid rådet till skolorna att de ska välja en plats nära skolan som de själva bryr sig om, detta oavsett vilken tidsålder vi talar om. Vi är naturligtvis behjälpliga i diskussionen om vad som är lämplig kulturmiljö. Sedan börjar arbetet med att ta fram historisk kunskap, göra research och diskutera vilket upplägg man ska ha. Vi jobbar med att läsa landskap. Vad är det i det här landskapet som är intressant? På vilket sätt kan vi lyfta fram och problematisera det? Vi producerar små foldrar som visar hur man går till väga. Den jag visar upp heter 7 steg Seven Steps. Den finns även på turkiska och flera andra språk. Vi jobbar med alla åldrar, från förskolebarn och uppåt. Längst upp till höger på bilden jag nu visar står min kollega och talar inför lärare och föräldrar. Vi involverar ofta hela familjerna, men särskilt lärarna naturligtvis eftersom det är lärarna som sedan ska jobba vidare med det hela. På bilden till höger ser vi några lärare som får fortbildning i hur man jobbar med olika historiska OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Bilden till vänster är från en undervisningssituation. Det är eleverna och deras egna frågeställningar som är utgångspunkten. Vad tycker eleverna är intressant? Vad vill de veta? Ja, ofta är det väldigt enkla frågor vad man åt, vad man hade på sig, hur relationerna var inom familjen. Sådana enkla frågor jobbar man med i det här sammanhanget. Sedan är det då själva tidsresan. Det är den som är höjdpunkten. Jag vill dock poängtera att det är flera steg innan man kommer till själva tidsresan. Då är både lärare och elever väl förberedda. De vet vad som händer. De har fått nya namn. Det är en ny tid. De reser tillbaka i tiden. Vi ställer upp med all vår rekvisita, alla de historiska kläder som vi har. Och vi kommer till dem. Det är ett viktigt statement. Det handlar inte om att eleverna kommer till i utan vi kommer till dem i deras lokala kulturmiljö, oavsett var det är någonstans. Bilden visar några ord från deltagare: -I remember from the how the different race groups were joining each other in numerous daily activities. -I learnt to speak freely and encourage myself to stand up for whats right and what I believe in. -I learnt that fighting does not solve problems but causes more problems than solutions. -The dancing in a circle was fantastic, Indian dance and Zulu dance. We threw away all our differences aside. -available to everyone. -I will never forget the , even if I try. Några synpunkter från våra samarbetspartner i , framför allt lärare, var The time method is an extraordinary educational tool for our country. I believe that this teaching method is one of the best. It is an honor for me and my students to take part. And education has never been such fun before. Travelling to 6000 B.C. was a great experience which gave me a totally different way of looking at history. We have to work to make the method sustainable and widespread. Jag har en annan liten favorit här, från en deltagare i en tidsresa på en stenåldersdag i Västraby utanför . Hon beskriver mycket av vad de gjort och avslutar så här: När vi gjort allt detta blev det partaj med god mat och bra berättelser. Sedan var stenåldersdagen slut. Det var den roligaste dagen i mitt liv. Denna metod har många fördelar. Den ger djupinlärning, kunskap och förståelse. Det är ett sätt att genomföra läroplanen, som vi jobbar med, som är meningsskapande för eleverna och lärarna. Vi sammanför skola, mu- OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET seum och samhälle och har ett tätt samarbete. Det ger rötter och identitet. Man lär känna sin hembygd. Det ger insikt i grundläggande samhällsfrågor, som demokrati, miljö, jämlikhet, mångfald, globala relationer och försoning, inte minst när vi jobbar internationellt. I , där vi varit ett tjugotal gånger, är det alltid fokus på demokrati och andra samhällsfrågor. Det här tar vi med oss hem till län. Man är bättre i på att jobba med tidsresemetodiken och aktuella samhällsfrågor än vad vi är i , men vi försöker lära oss. Sist men inte minst ger detta mycket glädje. Det finns svårigheter också. Det vill till att skolan har en organisation och har möjligheter. Vi har just nu stora bekymmer med vår ekonomi. Vi har stora framgångar, och efterfrågan är större än någonsin, men de ekonomiska systemen underlättar inte. Pengarna tar slut. Det kan vara problem med att museer inte har kapacitet eller inte prioriterar detta. Vi prioriterar det naturligtvis, men andra museer kanske inte gör det. Lärarnas kunskap och elevernas förberedelser är jätteviktiga. Sedan kan det vara störande miljöer, bilar och sådant, men det får man försöka utestänga. Även vädret kan ibland vara bekymmersamt, som när det regnar. Det är min kollega , som egentligen borde ha stått här men som är på den internationella konferensen i i , som har byggt upp hela den här metoden och spridit den över världen. Här är han i och jobbar. Jag fick också förmånen att åka till och vara med och träffa alla de här grupperna som jobbar lokalt med sin egen kulturmiljö. Jag var med på tidsresor och träffade företrädare för alltifrån skolor och museer till regionala institutioner, universitet och departement. Här ser ni kontaktuppgifter till oss på . Jag vill uppmana er alla att använda och denna pedagogiska metod som resurs. Vi har goda kontakter och upparbetade metoder för att jobba på det här sättet. Ordföranden: tackar så jättemycket. Jag lämnar nu ordet till , som är samordnare för internationella och interkulturella frågor på . : Tack för att jag fick komma! Jag kommer alltså från . Jag tänkte inleda med att beskriva vad hemslöjd är, i alla fall för mig: att tillverka det vi behöver av det som finns i närheten för att klara livhanken. Det rör sig om kunskap om teknik och material som ofta överförs från generation till generation. I har det varit någonting som vi värnat om. På affischer på stan står det att hemslöjden fyller . Men det gör inte hemslöjden. Den har alltid funnits och finns överallt i hela världen. Det är den organiserade hemslöjden i som fyller . Jag vill ta avstamp i det. I går var det invigning av jubileumsutställningen på , och på invigningsdagen kom 5 500 personer, vilket är rekord. Där möts man av en OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET skog full av löv som människor från hela har gjort. Alla löv är olika, och så olika är vi människor. Men vi har alla behov av att göra avtryck, göra saker med våra händer och vara kreativa på ett eller annat sätt. Inom hemslöjden är det bland annat den taktila kreativiteten som vi värnar om. I ett annat av utställningsrummen visas slöjd från hela världen. Där finns vävda, broderade och tryckta rosor från , , , , , , och i samspel med den samiska slöjden. I ett tredje rum kan vi se resultatet av diskussioner som fört tillsammans med ett antal inbjudna konstnärer om hemslöjd. Vad är hemslöjd? Vad är svenskhet? Vad är äkthet? Vad är religion, kommersialism och globalitet? Detta gestaltas i fem objekt. Så arbetar hemslöjden , med det interkulturella och det internationella perspektivet. Var slutar det ena, och var börjar det andra? finns i världen, och världen finns i . Det måste ge avtryck i vår verksamhet. Jag jobbar alltså på , en liten myndighet i som bland annat har till uppgift att strategiskt samordna och driva frågor kring hemslöjd. Stor vikt läggs vid fortbildning och stöd till konsulenterna i deras yrkesutövning. I min uppgift ligger alltså att stödja konsulenterna, till stor del i deras internationella och interkulturella arbete. Vi har inte som tidigare företrädda myndigheter särskilt mycket pengar att dela ut till projekt, utan det är sammantaget en och en halv miljon, och då gäller det inte bara det internationella området. började vi processen med internationalisering och interkulturella frågor. Det gjordes i ett projekt som vi kallar för All världens slöjd. I det tog vi också fram en skrift som heter hemslöjd eller hemslöjd i . Den ligger till grund för det arbete som vi har startat . skrev jag en strategisk plan om nulägesanalysen för att fortsätta detta arbete framåt. Det gör jag och förhoppningsvis ett slag till.