rfr · GZ0WRFR16 · 2012-01-01 00:00:00 — Det vi kommer att se är förhoppningsvis att vi går från en behandlingsregim som har rört sig från upp till till att det kanske är möjligt att få fram behandlingar av patienter som tar . Framtiden och visionen är . Det är mycket möjligt att vi kan komma dit framöver. Malaria är ett väldigt intressant och viktigt område. Medicines for har ett 60-tal anställda. Det grundades och grundfinansieras av regeringar i ett antal länder. Man tar fram nästan alla läkemedel mot malaria. Den som är intresserad kan gå in och titta på deras hemsida. Man kan vara med och bidra både med idéer och med pengar. På den här bilden kan ni se vad de har tagit fram. Fem läkemedel är registrerade eller postregistrerade. Ni ser ett antal i sen klinisk fas, och i tidig klinisk fas finns ännu fler läkemedel. Även här har vi sett en revolution. Det vi har sett inom läkemedelssektorn är ett reducerat antal läkemedel från den traditionella industrin. big pharma har skalat ned med 300 000 anställda . Vi har nya, öppna plattformar. Vad de kommer att kunna prestera framöver vet vi inte, men det är ett intressant initiativ och vi ser att det här initiativet är speciellt intressant i sjukdomsgrupper som vi har brytt oss mindre om. Det vi ser är att den här trenden verkar öka. Vill ni ha mer information är min mejladress . Ordföranden: tack, ! ska vi lyssna till som är science relations director på . Hon ska tala om forskning och utveckling: Var och i vilka miljöer söker de stora företagen efter nya möjligheter? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Tack för att jag har fått komma hit! Jag kommer att fylla på vad tidigare talare har talat om, fast mer från ett företagsperspektiv. Det är samarbeten, nätverk och partnerskap som vi tror är vägen framåt. Det citat jag visar kommer från . De säger att det inte bara är läkemedelsindustrin som kan skaffa sig vinster själv, utan att det är många andra som måste göra det tillsammans. Och det är inte bara vinster det är fråga om, utan det är också ett arbete som måste göras. Jag representerar big pharma. Vad vi letar efter är att öka vår produktivitet men också att få vetenskaplig excellens. Många företag fokuserar nu på färre sjukdomar eller på en del av kedjan. Vi jobbar mycket med internt kompetensbyggande, externalisering, våra partnerskap och även nya organisationsformer. För att ta detta ur ett : Vi tog fram en ny forsknings- och utvecklingsstrategi . Med tanke på att marknaden har blivit tuffare har vi nu accelererat den . Vi har koncentrerat oss till färre sjukdomar och satsar då på de sjukdomar där det finns stora medicinska behov men också där vi tror att det är möjligt att göra genombrott. Vi försöker få fler produkter utifrån. Kanske fyra av tio ska komma utifrån och inte inifrån företaget. Vi satsar också på att ha mindre fasta resurser internt, alltså större flexibilitet. I har vi forskat kring hjärnans sjukdomar och smärta. Vi har varit ungefär 600 som har jobbat kring de frågorna. Den organisationen läggs nu ned, och vi börjar arbeta med en virtuell forskningsorganisation. Den organisationen är som kopplare och ska hitta de bästa forskarna på de olika delarna i processen, var de än finns i hela världen. Den kommer att vara lokaliserad framför allt till området kring men också utanför i . Men vi jobbar också med akademin framöver. Ett antal kommer att placeras på KI. Där bygger man upp det vi kallar , som kommer att vara en viktig kugge i det fortsatta arbetet. Våra kompetenser handlar bland annat om skräddarsydda läkemedel och att man ska förstå mer av vad en betalare vill ha, vad man är beredd att betala för det och hur man följer upp det. Resultatet av detta är att vi har färre egna forskningsanläggningar. Vi har stängt i , och och håller på att stänga i . I samarbetena och i externaliseringen är forskningen global. Vi samarbetar med akademiska forskare och även bolag över hela världen. Vad baseras då investeringsbesluten på? Det är bland annat den bästa forskningen. Jag talade tidigare om hjärnans sjukdomar, som vi har arbetat med i . Vi är väldigt duktiga på hjärnans sjukdomar här i . Av världens forskning på det området finns STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det kan jämföras med , där det finns . Man söker sig till de platser där det bästa finns. Det ska vidare passa till vår strategi. Sedan har vi leveransförmågan. Inom industrin är det mycket viktigt att resultaten kommer när vi behöver dem. Vissa delar är bättre på det än andra. Jag talar om akademin men också om de som genomför kliniska prövningar, det vi kallar CRO eller . Det handlar om kostnaderna men också om att det finns en stabilitet i landet eller området där detta ska genomföras. Den sista punkten ska vi inte heller glömma. Hälso- och sjukvården kunden är också viktig, att det finns en efterfrågan på produkterna. Här kan man tala om storleken. Det är klart att det är jätteintressant att finnas i eller , med stora tillväxtmöjligheter, men också i andra länder, ifall man är beredd på en tidig introduktion, ifall man är en pilotmarknad eller ifall det finns bra sätt att följa upp produkterna. Som i alla andra branscher är kundperspektivet viktigt när man talar om att lokalisera forskning. Den bild jag nu visar över externa samarbeten i fråga om kardiovaskulär forskning kommer från , där vi forskar kring hjärtats sjukdomar. Jag har tagit med den för att visa vilka samarbeten vi har. Här kan man se att det absolut största samarbetet är med . Sedan kommer och , en del IMI- projekt, och . Sahlgrenska tror jag kommer på nionde plats. Ännu längre upp kommer . Detta visar forskningens globala natur. Man kan säga att detta inte spelar någon roll. Men det är också viktigt att vi har spetsforskning i , så att vi kan utbilda kommande forskare som vi kan rekrytera. Finns inte svenska universitet med på de här listorna tror jag att det är mycket oroande för life science-industrin i . har vi talat om externalisering inte i förhållande till akademin utan till andra företag. Det finns många olika sätt som det kan ske på. Vi kan sälja ut delar, vi kan köpa delar, vi kan dela risk, licensiera ut, avknoppa eller ha andra typer av samarbeten. Jag tror det är viktigt att man tänker på det, inte minst om man finns i mindre bolag eller andra bolag. Det är ett pussel som läggs . På bilden jag visar nu finns några exempel där den här typen av externalisering har skett. Som ni ser här finns det en del svenska företag, dock inte så många. När man tittar på det nya landskapet är det som ett ekosystem där det måste finnas både stora företag och små företag och man måste hitta ett bra sätt att samspela. Försvinner de stora företagen från tror jag att det är olyckligt, eftersom en del av motorn i ekosystemet inte finns kvar. Man kan också se att de stora företagen i har lärt upp många som sedan har gått till mindre företag. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN På nästa bild visar jag de avtal som har med svenska universitet. Som ni kan se är det , , och som ligger i topp. Det är ett betydande antal avtal, omkring 200. Det har legat relativt men kanske med en något nedåtgående trend. Här blir det viktigt för universiteten att samarbeta med och för att samarbeta med svenska universitet, även om vi inte ligger dörr i dörr, som vi har gjort tidigare i . Nya sätt och plattformar för att samarbeta har redan talat om. Vi är mycket aktiva inom Innovative Medicines Initiative, . Där är vi med i mer än 20 olika utlysningar. Det är också ett mycket bra sätt att bygga nätverk, både med andra företag och med akademin runt om i världen. För att sammanfatta: Från att allt har gjorts inom bolaget blir vi mer beroende av extern samverkan. Jag tror att en framgångsfaktor för ett företag är att veta vem som är bäst på de olika sakerna men också att vara bra på att sammanföra de olika kompetenserna. Vi vill vara vad vi kallar preferred partner, vara den som de små vänder sig till, den som akademin vill samarbeta med. När vi försöker välja samarbetspartner är det olika saker vi tittar på. Det är forskningskvalitet men också att man inte bara forskar utan kan ta det till en produkt, innovationen. Vi tittar på att man levererar, priset men också marknadsförutsättningarna. Jag tror också att det är viktigt att de svenska aktörerna anpassar sig till det nya landskapet, om ska förbli starkt inom life science. Jag kan ta ett exempel. Jag tycker att man i talar ganska lite om CRO, . Ska vi få många kliniska prövningar här måste man nu marknadsföra sig mot dem. Det är de som bestämmer var prövningar görs, kanske inte de stora bolagen. Det gäller också att akademin är ute och syns. Det gäller att hitta var catwalken för samarbeten finns och how to be dressed för success. Ordföranden: , ! Ni ska vi lyssna på , som är vd för . Hon ska tala om förutsättningar för tillverkning i . , : Bästa ledamöter, kolleger, övriga åhörare! Jag har haft förmånen att under mina i svensk life science ha kunnat se fördelarna med en stark tradition och en integrering mellan forskning, utveckling och tillverkning och kanske ännu viktigare mellan innovation och kommersialisering. Jag fostrades under i forskningsanläggning i och arbetade bland annat med att ta produkter från utvecklingslabbet till storskalig produktion. Mina senaste har jag arbetat inom tillverkning på och på , och jag har där fått vara med om att bygga upp helt nya tillverkningsanläggningar. Genom forskningsfokus har vi där kunnat introducera nya och mer effektiva tillverkningsprocesser för att göra oss och därmed också mer konkurrenskraftiga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den erfarenhet som jag och väldigt många andra har av att ta innovation från ax till limpa har möjliggjorts tack vare historiskt sett starka ställning inom life science och också tack vare de stora satsningar som har gjorts inom både forskning och utveckling. Jag har tre punkter som jag skulle vilja belysa i det här inlägget: -Svensk läkemedels- och biotechtillverkning är konkurrenskraftig och framgångsrik. -Forskning, utveckling och tillverkning är en viktig kedja av aktiviteter. -Jag vill också gå in på framtida framgångsfaktorer för fortsatt läkemedelstillverkning i . Den bild jag visar nu har ni sett redan. Men jag skulle ändå vilja peka på den punkt som gäller att tillverkning i är konkurrenskraftig. Jag tycker att illustrerade det. Den har också växt. Vad jag tror att det finns mindre medvetenhet kring är att en betydande majoritet av de produkter som svenska läkemedelsbolag tillverkar i kommer från svenska innovationer och produktutvecklingar. De exempel jag visar på bilden är bara några få. Det finns flera. Detta illustreras också genom att större delen av all svensk läkemedelsexport kommer från läkemedel som till stor del är framforskad och utvecklad i landet. Vad innebär det? Jo, att vi inte får underskatta den starka kopplingen mellan innovation och tillverkning. Det är ett samarbete och ett beroende som har genererat exportvärde på . Men detta innebär också ett beroende och en integrering av kompetensförsörjning. Kompetensförsörjningen är viktig även för tillverkningen men inte bara för den. Det handlar också om teknologiutveckling och en möjlighet att ständigt korta tiden för kommersialisering av nya produkter. Att forskningen är kompetenstung har vi redan fått belyst genom flera exempel. Det är kanske mindre känt att tillverkningen också behöver en stor andel personal med högskole- och universitetsutbildning inklusive forskarutbildning. På bilden jag visar nu ser ni den procentuella andelen universitetsutbildade medarbetare för och tillverkningsanläggningar i . Vad är då de framtida framgångsfaktorerna för fortsatt läkemedelstillverkning i ? Jag tycker att det är viktigt att poängtera att det inte är bara en av de faktorer jag visar på bilden som kommer att rädda situationen, utan det är en samverkan mellan flera olika faktorer: -fortsatt utveckling, användning och utvärdering av läkemedel -konkurrenskraftig produktkostnad, vilket gäller till exempel arbetskraftskostnader, lön och sociala avgifter, skatter, energi och servicekostnader -att säkra tillgången till kunnande och kompetensförsörjning -att utnyttja vår starka historiska tradition för att korta tiden för läkemedelsutvecklingen genom få överföringar mellan enheter och en effektiv uppskalning, vilket innebär fortsatt processutveckling medan tillverkning pågår STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN -det generella klimatet för life science, inklusive sjukvården, eftersom helheten är viktig. Vid invigningen av nya biotechanläggning i sade presidenten för tillverkningen inom till dåvarande näringsministern: flows where money is respected. Han sade också något ytterligare som var viktigt: Trust in governments respect for innovations is essential for investment decisions. Det innebär att investeringsbeslut som primärt grundar sig på valet av tillverkningsenhet till fas 3-prövningar och produktionskostnaden, det vill säga kostnad per tillverkad enhet, också tar hänsyn till hur länder värderar och använder innovationer. visar jag en mycket simplistisk bild över livscykeln för ett läkemedel. Genom den blå pilen visas var beslut tas om var kommersiell tillverkning ska ske. Det händer väldigt tidigt i utvecklingsprocessen. Läkemedel som ska användas i fas 3-prövningar ska vara producerade i kommersiellt storskalig anläggning. Om investering krävs för att tillhandahålla rätt tillverkningskapacitet och teknologi måste beslut om detta tas ganska tidigt under utvecklingsfasen. Det innebär att innovationsklimatet och inställning till innovativ medicin samt kliniska prövningar har betydelse. Min summering är följande. Jag hoppas på nytändning genom den strategi för life science som regeringen nu håller på att ta fram för , för att vi ska fortsätta ha konkurrenskraftig tillverkning och innovation i landet. En viktig kedja är forskning, utveckling och tillverkning. Regeringens strategi för life science är varmt välkommen, där vi kan ta ett helhetsgrepp för att säkerställa fortsatta exportframgångar. Tack för att jag har fått komma hit ! Ordföranden: , , för det du har berättat för oss om förutsättningarna för tillverkning i ! ska vi gå vidare och lyssna på , som är vd för medlemsorganisationen . Han ska tala om hur små och medelstora företag kan stärka sin konkurrenskraft ytterligare. Varsågod, Jo- han! , : Tack för att vi fick komma hit, och tack för att näringsutskottet har ordnat denna hearing inom det oerhört viktiga området life science! Vi inom arbetar för att hjälpa innovativa företag att lyckas. Jag är vd för och har noterat vilket många med mig har noterat att den allt tuffare globala konkurrensen tvingar att stärka konkurrenskraften. Vi måste säkerställa kretsloppet innovation utveckling klinisk produktion klinisk forskning introduktion uppföljning produktion. De lever i symbios med varandra. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi hjälper innovativa företag att lyckas, brukar vi säga. Vi gör det genom att titta på de problem som finns . Det finns mycket som är bra. Men vi kan inte blunda för de hinder som finns på vägen. Ett av de hindren är sjukvården och dess betydelse för en fortsatt stark life science-industri, som inte kan överskattas. Vi behöver titta på behovsgenerering, utveckling, uppföljning och erfarenhetsutbyte. Det kan ske bara i nära samverkan mellan näringsliv och sjukvård. Om den samverkan fungerar och om svensk sjukvård dessutom levererar medicinska resultat i världsklass utgör det en stabil grund för life science-industrin i . Tyvärr är dock samverkan mellan sjukvård och näringsliv under all kritik. Vården är helt fokuserad på produktion och har dessvärre inte utrymme för forskning och utveckling av nya metoder och behandlingar. är faktiskt ett av de länder som är sämst i på att använda innovationer inom medicinsk teknologi. Lösningen för detta med sjukvården heter öppna dörrar. Det gäller att öppna dörrar på vid gavel och samarbeta. Sjukvården behöver stimulera till behovsstyrd innovation, vilket betyder att marknaden och efterfrågan redan finns när produkterna tas fram. Det innebär att patientnyttan styr. Alla förlorar på stängda dörrar. Det är positivt att näringsutskottet till den här hearingen har bjudit in för att tala, som representant för sjukvården, så att vi får höra om vad som sker och vilka utmaningar som sjukvården står inför. Den andra punkten är de ekonomiska förutsättningarna, vilket naturligtvis är en ganska stor bit för framför allt de här små bolagen men även för de stora bolagen. En sak är helt kristallklar: Om man fyller finansieringsgapet i ett tidigt skede lönar det sig. Vi gjorde en undersökning bland svenska life science-företag. Då visade det sig att om finansiering skulle komma till, om de hittade pengar, skulle av bolagen rekrytera ny personal . av de svenska life science-företagen planerade att investera, växa och utveckla sin verksamhet i . Intressant är också att förväntningen på det tillkommande kapitalet gällde venturekapital, som stod för av finansieringsbehovet. Vi behöver en konkurrenskraftig beskattning. Det gäller bolagsbeskattning, arbetsgivaravgifter och forskningsavdrag. Vi behöver avskaffa den bolagsbeskattning som finns för de forskande bolagen. Vi behöver stimulera en givar- och donationskultur. Vi behöver införa en substantiell avdragsrätt när man vill ge pengar till den här typen av forskning. Vi behöver också en teknikalitet ändra kommanditbolagslagstiftningen, då den i princip omöjliggör investeringar i . Det är därför de stora bolagen lägger sina fonder i bland annat , utanför . Det är inte acceptabelt. Vi behöver samarbeta. Vi måste komma ihåg att är litet. Vi är inte mycket större än en medelstor kinesisk stad. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi behöver nya arbetsformer. är det lite stuprörsmodell. Vi behöver förändring. Vi behöver öka partnerskapet mellan olika företag, instanser och offentlig förvaltning. Vi behöver också se över möjligheter för människor att flytta mellan akademi och företag och vice versa fram och tillbaka, en fri rörlighet. Det ger ett fruktbart utbyte av olika erfarenheter som kompletterar och berikar företag och verksamheter. Vi behöver alltså ta till vara de få medborgare vi har i . Vi behöver ha professionella styrelser med många kompetenser. Vi behöver också titta på forskning och utveckling i ett land, som vi hörde berätta om. De globala och nationella investerarna inom life science baserar sina beslut på bland annat hur pris- och subventionssystemet ser ut och värdesätter också hur landet stimulerar användning av nya innovativa behandlingar. Därför är det jätteviktigt att statsmakterna, naturligtvis tillsammans med industrin, samverkar över ansvarsområden och partigränser, både nationellt och regionalt. Det finns goda exempel internationellt som vi kan lära av. Varför uppfinna hjulet en gång till? Ta till exempel ! De ger skattefri investering för life sciencebolag. De ger skattefri avkastning på kapitalvinster från dessa forsknings- och utvecklingsbolag. Och de gör förlusterna i företagen avdragsgilla. De uppmuntrar alltså till ett sätt att stimulera investeringar. I har man reducerat skatten kraftigt för de forskande bolagen. I köper man bolag utomlands och flyttar forskning och utveckling tillbaka till och behåller säljfunktionen i ursprungslandet. Ännu mer intressant är att små bolag i nu får registrera sin första produkt gratis, och de får också gratis rådgivning. Det finns avslutningsvis bolag i som har lyckats och lyckas, småbolag som är på väg upp. Vi har ett pris som heter . Där har vi tre nominerade kandidater: Antibodies, och Vi- trolife. Även på har man tittat på några bolag. Men ingen nämnd och ingen glömd, för det finns många fler. Låt oss tillsammans ge förutsättningar för att bli framgångsrika i hela världen med svensk forskning, svensk utveckling och svensk produktion! Ordföranden: , , för det! Då går vi över till att tala om klinisk forskning, och då bjuder vi in generalsekreteraren från stiftelsen . , Forska : Tack för inbjudan! Det är mycket glädjande att få vara här, i den här extremt viktiga och tidsrätta diskussionen. I Forska jobbar vi med att informera om och väcka uppmärksamhet om värdet av medicinsk forskning. Vi jobbar med frågor om allt från början av den akademiska forskningen till att innovativa produkter når patienterna så snabbt som möjligt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Men är jag ombedd att prata specifikt om klinisk forskning. Jag kommer ganska snabbt att beskriva hur vi ser på nuläget och sedan spendera på att redogöra för ett antal konkreta åtgärder som vi tror skulle förbättra situationen i . Nuläget har tidigare talare varit inne på. Det ges inte tillräckligt med utrymme för patientnära forskning eller innovation i sjukvården. Klinisk forskning är ju en förutsättning för metodutveckling och kvalitetsdrivet förbättringsarbete i sjukvården. Det är också visat via Novusundersökningar att svenska folket är fullt medvetet om detta. är väldigt mycket för eller säger: Ja, vi måste absolut satsa mer på patientnära forskning inom ramen för vården. Det är alltså inte en så kontroversiell fråga egentligen. talare har beskrivit behovet av klinisk forskning ur företagsperspektiv och näringslivets utvecklingsperspektiv också. Men hur ser det då ut ? var inne lite på de siffrorna tidigare. Men tittar vi på kvaliteten på den kliniska forskningen ser vi att vi är duktiga, men andra är ännu bättre, det vill säga det finns en del andra länder som har satsat enormt på de här områdena och därmed gått förbi oss. har i en undersökning jämfört hur vi låg till då låg vi på tredje plats när det gällde kvalitet på klinisk forskning och hur vi låg till . låg vi på sjätte plats. Det spelar roll att man håller takten med dem som är främst i världen, inte minst inom forskningssamarbetet för att man ska kunna vara del av det utbyte som sker mellan stora och duktiga universitet och sjukhus. En annan del av det här har att göra med de prövningar som sker inom vården, alltså kopplat till industrin. Här har prövningarna minskat drastiskt. Läkemedelsföretagen förlägger allt oftare sina kliniska prövningar utanför . Mindre företags utvecklingspotential, precis som var inne på, tas inte heller till vara om de inte har möjlighet att smidigt nå in i en forskningsorganisation kopplad till vården. Statistiken, som nämnde, är ändå viktig. Att forskande läkemedelsföretag har minskat sina ansökningar för att göra kliniska prövningar i är en viktig signal att ta vara på. Vad behöver vi då göra för att förbättra situationen här i och framför allt ta vara på den goda forskning som finns och stärka den? Ja, det enkla svaret, om man väljer att inte vara specifik, är: Skapa utökat utrymme inom vården för klinisk forskning och öka incitamenten för forskare och vårdansvariga att delta i klinisk forskning! Det har börjat göras en hel del arbete inom det här. Jag tänkte kort beskriva vad som är på gång. Efter utredningen om den kliniska forskningen och efter delegationen om den kliniska samverkan har ett flertal initiativ tagits och åtgärder vidtagits inom landsting och universitet. En tydligare uppföljning och utvärdering av ALF-medel respektive landstingens FoU-medel har påbörjats. Förhandlingar om ett nytt har inletts. Det finns bättre stöd för användning av biobanker och kvalitetsregister STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN i forskningen, och det finns ett konkret förslag om en särskild fond för klinisk behandlingsforskning som diskuteras. Den svenska hälso- och sjukvården är en kunskapsorganisation, vilket innebär att man skapar, tillämpar och sprider ny kunskap i syfte att förbättra människors hälsa. Utvärderingar av vårdorganisationer bör därför omfatta hur väl såväl forskningen som vården och undervisningen genomförs.