rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Flera aktörer har pekat på att det är ett problem att en bidragssökande som inte uppfyller kraven i regelverket kan bli återbetalningsskyldig efter en revision, även om har sagt ja till bidragsansökan. Exempelvis LRF menar att detta kan verka hindrande för företag att ansöka om bidrag från landsbygdsprogrammet. LRF menar att när har fattat ett beslut om bidrag så borde en revision inte kunna leda till att återbetalningskrav riktas mot företag eller projekt. Återbetalningskrav kan i värsta fall leda till att företag går i konkurs. Systemet leder också till att länsstyrelserna blir rädda och kräver in mycket detaljinformation. LRF menar att systemet präglas av en rädsla för sanktioner: Sökande blir rädd för , som blir rädd för , som blir rädd för kommissionen, som blir rädd för Revisionsrätten. Det blir detaljstyrning i stället för målstyrning. LRF menar att systemet måste bli mer rättssäkert och fokusera mer på resultaten av projekt och investeringar. ESV:s revisorer har i uppföljningen konstaterat att när revisionen upptäcker finansiella fel kan det leda till att bidragsmottagaren blir återbetalningsskyldig. Om företag eller projekt har lämnat fel uppgifter så blir de antagligen återbetalningsskyldiga. Om det i stället är en myndighet som har gjort fel så bedöms det vara svårare att kräva tillbaka pengar från företag och projekt. De intervjuade tjänstemännen vid ESV har förståelse för att företag och projekt kan ha svårt att förstå regelverket. ESV framför att det därför är mycket viktigt att bl.a. länsstyrelserna är noggranna då de granskar underlagen så att felaktigheter upptäcks i handläggningen och inte vid en revision. åtgärder med anledning av konstaterade brister beslutade om ett internt uppdrag, som syftar till att genomföra en genomgång av ackrediteringsvillkoren208 samt de kontrollsystem som krävs enligt de sektorspecifika förordningar som rör EGFJ och EJFLU. Uppdraget syftar primärt till att säkerhetsställa att som utbetalande organ för uppfyller ackrediteringsvillkoren enligt EU:s förordningar.209 Uppdraget syftar också till att ge rimliga garantier för att de sektorspecifika kontrollsystem som krävs för att administrera och kontrollera jordbruksutgifterna inom EGFJ och EJFLU är av adekvat standard och uppfyller kraven i EU-lagstiftningen. Uppdraget har lett till att har ändrat sin organisation när det gäller administration av EU-stöd. Uppdraget har också föranlett ett förslag till om en förtydligad och delvis förändrad ansvarsfördelning och administration av stöd från EGFJ och EJFLU. har därutöver beslutat att de ska göra en särskild granskning, bl.a. med anledning av revisionsrapporter från Revisionsrätten och ESV i kombination med identifierade brister kring intern styrning och kon- 208Ackrediteringsvillkor enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 och kommissionens förordning (EG) nr 885/2006. 209Bilaga 1 till förordning (EG) nr 885/2006. UPPFÖLJNING, UTVÄRDERING OCH REVISION genomför en utökad granskning av populationen EJFLU-ej IAKS, dvs. Granskningen omfattar samtliga 24 beslutsmyndigheter: länsstyrelserna, , och . Granskningen omfattar både system- och substansgranskning. Systemgranskningen går ut på att pröva hur väl strukturer, system och rutiner fungerar, och substansgranskningen innebär en stickprovsmässig legalitetsprövning för att pröva utbetalningarnas korrekthet. Urvalet för stickprovet är slumpmässigt och ska göras i enlighet med kommissionens riktlinje nr 3, vilket innebär att mellan 10 och 30 ärenden kommer att granskas för respektive myndighet. Totalt kommer därmed ca 450 ärenden att granskas. Det slumpmässiga urvalet baseras på utbetalningar från fram till tidpunkten för granskningen för respektive myndighet. Resultatet av systemgranskningen ska leda till att man identifierar eventuella brister och svagheter som respektive myndighet behöver åtgärda. Substansgranskningen ska göra det möjligt att, vid behov, på nationell nivå före kunna korrigera räkenskaperna med ett extrapolerat fel. 7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar i korthet: Landsbygden är en resurs för hela utveckling. Landsbygdsprogrammet gör att landsbygdsfrågor uppmärksammas, och det är viktigt att programmet används för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Det är viktigt med ett långsiktigt, uthålligt och kontinuerligt arbete för landsbygdsutveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg. Det är angeläget att det stöder näringslivets fortsatta utveckling. Det är viktigt med lokalt deltagande och engagemang, regional anpassning och en bred inriktning på landsbygdsprogrammet. Det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling och att insatserna kan se olika ut i olika län. Landsbygdsprogrammet kan förenklas och antalet åtgärder minskas. Myndigheternas handläggning kan vidareutvecklas och det administrativa krånglet minskas. Det är ännu för tidigt att slå fast vilka resultat som landsbygdsprogrammet har haft. Utifrån de fallstudier som har genomförts upplevs dock resultaten som positiva för landsbygdens utveckling, även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. Det är viktigt att uppmärksamma resultat som inte är enkelt mätbara. Det är viktigt att regeringen redovisar och lämnar en bedömning av landsbygdsprogrammets resultat till . Mikroföretagsstödet är viktigt för företagsutvecklingen på landsbygden, men det är svårt att peka på kvantifierbara resultat. Det var inledningsvis svårt att få in ansökningar som passade in i stödet till grundläggande tjänster. Omorienteringen mot bredbandsutbyggnad bidrog till ökat intresse. Det är positivt att stödet till biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Många län prioriterar biogassatsningen och intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. Biogasstödet är i flera fall avgörande för investeringsbeslut. Landsbygdsfrågor är komplexa och breda, varför det finns behov av samverkan och samordning mellan myndigheternas insatser för landsbygden. Det kan vara svårt att få en överblick över de stöd som kan gå till landsbygden. Samordningen mellan de olika stöden till landsbygden måste förbättras. som gränsdragningen mellan åtgärderna ska var tydlig måste möjligheter till synergieffekter lyftas fram. Det är viktigt med uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammets resultat. Kunskap och lärdomar bör tas till vara och föras vidare. Revision och kontroll spelar en framträdande roll och påverkar UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet påverkas för denna stödform. Det är viktigt att dels förenkla ansökningsförfarandet så att risken minskar för att den sökande ska göra fel, dels att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. Utgångspunkt för gruppens bedömningar Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har följt upp och utvärderat vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskotten har valt att genomföra denna uppföljning för att i första hand studera kvalitativa resultat i några fallstudier som ett komplement till de uppföljningar och utvärderingar som tas fram genom den ordinarie uppföljnings- och utvärderingsstrukturen för landsbygdsprogrammet. Gruppen vill inledningsvis betona att de resultat som redovisas och analyseras i denna rapport ska ses som exempel och inte som generella iakttagelser. Utskottens uppföljning har inte heller omfattat hela landsbygdsprogrammet utan inriktats på att studera den del som är ny för , dvs. insatser för att skapa ett mer diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv och en bättre livskvalitet på landsbygden, dvs. Dessutom har uppföljningen koncentrerats till de insatser som görs för mikroföretag, service och biogas. Fallstudierna har genomförts i , och . Landsbygden är en resurs för hela utveckling Landsbygdsprogrammet och de olika insatser som görs inom ramen för programmet har gjort att landsbygdsfrågor har kommit att uppmärksammas på olika sätt. Gruppen konstaterar att utvecklingen på landsbygden ser olika ut i olika delar av . Behoven i storstadsnära landsbygd i skiljer sig starkt från behoven i norra glesbygder. Särskilt i skogslänens glesbygder minskar befolkningen, vilket medför en rad olika problem och stora svårigheter för landsbygdens invånare, bl.a. med underlag för service och skola. Detta påskyndar i sin tur utflyttningen från framför allt glesbygden. Det behövs fortsatta insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att landsbygdsprogrammet används för att aktivt motverka en negativ utveckling på landsbygden. Gruppen betonar vikten av att se landsbygden som en resurs för hela utveckling och av att statliga aktörer inom olika samhällsområden tar sitt ansvar för landsbygdens fortsatta utveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg för att arbeta med landsbygdsutveckling. Gruppen är medveten om att mycket av det som påverkar utvecklingen på landsbygden ligger utanför landsbygdsprogrammets ram. Beslut som fattas inom ett flertal olika politikområden kan få minst lika stor betydelse för landsbygden och dess möjlighet att utvecklas. Mot bakgrund av detta vill gruppen lyfta fram betydelsen av att UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR statlig verksamhet inom alla politikområden bidrar till att arbeta för att ut- Det är viktigt att de resultat som uppnås genom lands- bygdsprogrammet inte motverkas genom beslut inom ett annat politikområ- de som får negativa konsekvenser för landsbygden. Gruppen noterar att det pågår ett arbete inom med att landsbygdssäkra beslut och ser fram emot att fortsatt följa resultaten av detta arbete. att företagande och utveckling på landsbygden kan främjas på en rad olika sätt, inte bara genom landsbygdsprogrammet och de insatser som görs inom miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets beredningsområden. Som exempel på viktiga åtgärder inom andra utskotts beredningsområden kan nämnas insatser inom t.ex. utbildning och infrastruktur. Gruppen anser att det är viktigt att arbetet med landsbygdsutveckling från statens sida präglas av långsiktighet, uthållighet och kontinuitet, inte minst för att uppnå avsedda effekter. Landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling har tidigare betonat att insatserna inom landsbygdsprogrammet ska stödja en allmän utveckling av landsbygden, t.ex. vad gäller företagande Gruppen konstaterar att det pågår en för- ändring vad gäller näringslivet på landsbygden. Detta är en utveckling som både miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet har uppmärksammat på olika sätt. Jord- och skogsbruket är inte längre alltid den dominerande näringen, även om det är mycket viktigt och centralt för lands- Denna utveckling återspeglas även i landsbygdsprogrammet och dess genomförande, vilket enligt gruppens uppfattning är positivt. många utvecklingsidéer och entreprenörer på landsbygden och gruppen vill understryka att det är väsentligt att staten stöder arbetet med att locka fram idéerna så att de kan omsättas till konkreta och framgångsrika utvecklings- Det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta Meningen är att det nuvarande landsbygdsprogrammet ska nå Gruppen konstaterar att landsbygdsprogrammet för många dock fortfarande förknippas med i första hand jordbruk. gruppens bedömning har landsbygdsprogrammet utformats så att det når fler målgrupper, inte minst genom de insatser som görs inom axel 3 och de åt- gärder som har stått i centrum för denna uppföljning. Detta är positivt. tidigt kan gruppen konstatera att det har varit svårt för och länsstyrelserna att nå ut till de nya målgrupperna och att informationsarbetet inte har nått ända fram i alla delar av . Det var svårt i början att få i gång åtgärderna inom axel 3 eftersom det handlade om nya typer av verk- samheter jämfört med tidigare landsbygdsprogram. Enligt vad gruppen fått information om har informationen om programmet nu till stor del nått fram men inför kommande landsbygdsprogram är det viktigt att ytterligare för- bättra informationsinsatserna, inte minst gentemot de nya målgrupperna. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Det är viktigt med lokalt deltagande och engagemang Landsbygdsprogrammet ska i stor utsträckning bygga på lokalt deltagande och engagemang. Partnerskap genom Leader eller liknande metoder ska främjas och programmet utformas så att det gynnar ett ökat deltagande av unga människor och svenskar med utländsk bakgrund. Programmet ska också bidra till att jämställdhet mellan kvinnor och män uppnås. Gruppen menar att det lokala deltagandet och engagemanget är helt avgörande för om utvecklingsinsatserna ska ge ett långsiktigt hållbart resultat. Vilken metod som är bäst för att uppnå detta engagemang är dock svårt att säga. Leader kan vara en sådan metod, men det kan också finnas andra sätt att främja lokalt deltagande. Oavsett vilket arbetssätt som väljs är det viktigt att uppmuntra lokalt samarbete mellan olika aktörer på landsbygden. Gruppen anser att det är betydelsefullt att kommunernas roll i arbetet med landsbygdsutvecklingsfrågor uppmärksammas. När det gäller de horisontella aspekterna noterar gruppen att ungdoms-, integrations- och jämställdhetsperspektiven endast har uppmärksammats till begränsad del i arbetet med landsbygdsprogrammet i de tre län som har ingått i denna uppföljning. Gruppen vill därför framhålla att det är viktigt att dessa aspekter får ökad uppmärksamhet i det fortsatta utvecklingsarbetet, inte minst för att ge långsiktigt hållbara resultat. Det är bra med regional anpassning av landsbygdsprogrammet Enligt gruppens bedömning är det bra att det finns en frihet för länen att lägga upp genomförandet av landsbygdsprogrammet på olika sätt, eftersom behoven varierar i olika delar av landsbygder. Gruppen menar dessutom att en ökad regional anpassning leder till ökat regionalt och lokalt engagemang och därmed ett utökat underifrånperspektiv, vilket är positivt. Det är härvid viktigt att länsstyrelserna kan förklara och kommunicera med aktörerna om hur prioriteringarna ser ut i de skilda länen och orsakerna till detta. Gruppen konstaterar att den regionala anpassningen och skillnader i prioriteringar mellan länen har lett till att vissa administrativa svårigheter har uppstått för aktörer som arbetar med t.ex. länsövergripande projekt. Kritik har framförts från i första hand nationella aktörer om att samma regelverk leder till olika beslut i olika län. har de lokala och regionala aktörerna varit nöjda med den regionala anpassningen. Gruppen vill här betona att verkligheten ser olika ut i skilda delar av landet och att det därför är ofrånkomligt att insatserna behöver se olika ut i olika delar av landet. Det är givetvis viktigt att det nationella regelverket följs på ett likartat sätt i de olika länen. Uppföljningen visar att skillnader mellan länens sätt att arbeta med landsbygdsutveckling även kan bero på ett flertal andra orsaker än skillnader i länens strategier, t.ex. vilken kompetens och inriktning som personalen har vid olika myndigheter. Gruppen vill mot den bakgrunden betona vikten av att länsstyrelserna och andra myndigheter arbetar för att underlätta länsövergripande insatser utan att den regionala anpassningen åsidosätts. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Det är positivt med en bred inriktning på landsbygdsprogrammet Gruppen menar att det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling. För att kunna lösa problemen på landsbygden behövs en rad olika insatser som är utformade utifrån de olika förutsättningarna på landsbygder. Det är därför positivt att landsbygdsprogrammet är brett upplagt. är det viktigt att programmet koncentreras till insatser som är centrala för landsbygdens utveckling. Gruppen noterar att det finns delvis olika syn bland myndigheter och organisationer vad gäller frågan om vilken typ av insatser som i första hand bör få stöd från landsbygdsprogrammet. En delförklaring till detta är de olika regionala strategierna. En del aktörer betonar mer att stödet främst bör gå till näringslivsinsatser, medan andra mer framhåller behovet av allmänna insatser. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att det finns en bredd i insatserna och en inriktning på både landsbygdens näringsliv och på mer allmänna utvecklingsinsatser som är till gagn för både företag och de boende på landsbygden. Gruppen vill också peka på att det finns behov av coachning och rådgivning till företag på landsbygden, liksom av stöd till samarbete mellan företagare på landsbygden. Gruppen konstaterar att det är svårt att se skillnaderna mellan en del av landsbygdsprogrammets åtgärder. Antalet åtgärder skulle därför kunna minska. Uppdelningen på åtgärder är huvudsakligen ett problem för myndigheterna, exempelvis eftersom det kräver administrativa insatser och inlåsningseffekter kan uppstå. Gruppen menar att färre och mer generella åtgärder skulle kunna effektivisera myndigheternas arbete. Upplägget av landsbygdsprogrammet innebär att bidrag betalas ut i efterskott, vilket ställer krav på likviditet hos företag och projekt. Gruppen noterar att detta innebär problem för i synnerhet små företag och projekt: det kan vara svårt för dem att delta i landsbygdsprogrammet om de inte har god likviditet. Detta är en fråga som bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med landsbygdsprogrammet. Vidareutveckla myndigheternas handläggning och minska administrativt krångel Länsstyrelserna arbetar med landsbygdsprogrammet på olika sätt. Gruppen konstaterar att länsstyrelsernas fokus i arbetet med landsbygdsprogrammet ligger på att handlägga ärenden, inte att arbeta proaktivt med landsbygdsutveckling. Handläggningstiderna varierar mellan olika länsstyrelser. Gruppen vill här lyfta fram vikten av att försöka korta ned handläggningstiderna, inte minst för att inte äventyra att entusiasmen minskar hos dem som arbetar i utvecklingsprojekt och landsbygdsföretag som vill utvecklas. är det också viktigt att ökade krav på myndigheterna inte går ut över myndighetshandläggarnas möjligheter att närmare bedöma ansökningarna och de planer som de sökande har. Det är viktigt att man i kommande landsbygdsprogram ger utrymme för myndigheterna att arbeta mer med information UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR I det fortsatta utvecklingsarbetet skulle fler inslag av ökat lärande mellan olika myndigheters administration av bidragsansökningar och utbetalningar kunna ingå, både inom jordbruksadministrationen och exempelvis det arbete som görs inom de regional- och näringspolitiska områdena. Det vore bra om hanteringen inom olika fonder kunde jämföras och goda exempel kunde tas fram. Gruppen konstaterar att det finns en ambition att förenkla landsbygdsprogrammets genomförande, men detta till trots är landsbygdsprogrammet administrativt krångligt, för både stödmottagare och myndigheter. En orsak till detta är att programmet präglas av rutinerna för jordbruksstöden. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att fortsätta arbetet med att förenkla administrationen kring bidragen. Det borde t.ex. inte vara nödvändigt att anlita konsulter för att fylla i ansöknings- och rekvisitionsblanketter. Inte minst mot bakgrund av att landsbygdsprogrammet ofta vänder sig mot små aktörer med begränsade resurser är det viktigt att programmet är enkelt att förstå och söka. Landsbygdsprogrammet har haft betydelse för landsbygdens utveckling Eftersom programmet fortfarande pågår är det ännu för tidigt att slå fast vilka resultat det har haft. Utifrån de fallstudier som gruppen har genomfört upplevs dock resultaten som positiva för landsbygdens utveckling, även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. Enligt vad gruppen fått veta hade de flesta studerade företagsinvesteringarna antagligen genomförts även utan stöd från landsbygdsprogrammet, men de hade blivit mindre och tagit att genomföra. När det gäller projektstöden hade flera av de studerade projekten antagligen inte kunnat genomföras utan stöd. Det har varit svårt för de olika aktörerna att kvantifiera resultaten och det är svårt att bedöma om syftet med landsbygdsprogrammet har uppnåtts och vilka konkreta resultat som det har gett . Det är vidare svårt att uttala sig om varaktigheten i uppnådda resultat och vad de olika insatserna får för betydelse för t.ex. den långsiktiga tillgången till service på landsbygden. Gruppen betonar att det är viktigt att uppnå långsiktiga resultat som leder till att företag och service på landsbygden kan överleva även utan stöd. Gruppen konstaterar att alla resultat inte är enkelt mätbara. Det faktum att s.k. mjuka resultat är svåra att mäta innebär dock inte att de är mindre viktiga. Gruppen menar att landsbygdsprogrammet har möjliggjort ett aktivt arbete i hela landet med landsbygdsutveckling. Gruppen noterar vidare att flertalet aktörer menar att landsbygdsprogrammet gör mer nytta än vad halvtidsutvärderingen visade. Det handlar mycket om andra värden än mätbara resultat som gäller t.ex. ekonomi och arbetstillfällen. Landsbygdsprogrammet har lett till att mycket har hänt på landsbygden, t.ex. att mötesplatser har skapats och att bygderna har återfått sammanhållning och framtidstro. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Gruppen anser att detta också är viktiga resultat av arbetet med landsbygds- Affärsutveckling i mikroföretag (åtgärd 312) Gruppen konstaterar att halvtidsutvärderingen visade att mikroföretagsstödet har lett till en gynnsam utveckling, men att från ett ekonomiskt perspektiv framförs att grunden för stödet är tveksam. senaste årsrapport att målen om ökat bruttoförädlingsvärde och ökat antal arbetstillfällen antagligen inte kommer att uppnås. ligger betydligt lägre än målen. Gruppen har funnit flera intressanta exempel på hur mikroföretagsstödet har använts, bl.a. för att bygga ut fjärrvärme på landsbygden och för att Gruppen menar att i de tre undersökta länen fram- står mikroföretagsstödet som viktigt för företagsutvecklingen på landsbyg- Det har dock varit svårt att peka på kvantifierbara resultat. gruppen fått veta har små företag med hjälp av stödet kunnat utvecklas och till viss del expandera. Stödet har bl.a. underlättat möjligheterna för företag att få banklån. Gruppen vill även uppmärksamma att har betonat att detta är en lyckad åtgärd för samiskt vidkommande. Det är dock svårt att bedöma vilka resultat på lång sikt som åtgärden ger. Det är nödvändigt att företagen kan överleva utan stöd. Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden (åtgärd 321) Halvtidsutvärderingen visade att stödet generellt sett hade haft ringa effekt fram till utvärderingstidpunkten. att åtgärden alltmer domineras av bredbandssatsningar. Gruppen konstaterar att tillgången till service på landsbygden är viktig, men att det ändå har varit förhållandevis få ansökningar till åtgärden. om insatserna inom landsbygdsprogrammet gör staten många andra liknande Gruppen anser att samordningen av statens insatser bör ges ökad I det fortsatta arbetet är det vidare viktigt att fortsatt över- väga fråga om vem som har eller bör ta ansvaret för att säkerställa tillgången till service på landsbygden. Gruppen konstaterar att det finns exempel på serviceprojekt som har ska- pat bestående förändringar på landsbygden, bl.a. ett projekt i Bodens kom- Uppföljningen visar att det finns en betydande bredd i det arbete som görs med stöd från åtgärden och att detta främst är ett resultat av olika förut- sättningar och prioriteringar i länen. görs en kraftsamling på fortsatt bredbandsutbyggnad på landsbygden. Gruppen noterar med tillfreds- ställelse att allt fler tycks komma till insikten att en väl fungerande it-