rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — 20 Se även avsnitt 6.3.1 för vidare resonemang om definitioner av begrepp. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I kapitel 6 redovisas hur arbetar med sin låneverksamhet för att främja lån till utrikes födda. Det inkluderar den interna arbetsprocessen, hanteringen av enskilda låneärenden, anpassningen av låneprodukter och uppföljningen av verksamheten. I kapitel 7 redovisas samlade bedömning av hur effektiva Arbetsförmedlingens och insatser är för utrikes födda personer när de ska starta företag samt rekommendationer till regeringen och Arbetsförmedlingen. har inhämtat synpunkter om statliga stöd från ett antal utrikes födda företagare (se bilaga 2). Dessa synpunkter presenteras separat i anslutning till relevanta kapitel i rapporten. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2Utrikes föddas företagande och två statliga insatser Det här kapitlet beskriver utrikes födda personers ställning på arbetsmarknaden samt ger en bakgrund till företagandet bland utrikes födda. I kapitlet presenteras också statens insatser för att främja företagande genom stöd till den som vill starta företag och genom lånefinansiering. 2.1.1Svårt för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden Det är väl känt att utrikes födda har särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. var av de utrikes födda i åldersgruppen sysselsatta, jämfört med av de inrikes födda.21 Utrikes födda har däremot inte alltid haft lägre sysselsättningsnivåer än inrikes födda. Personer som kom till som arbetskraftsinvandrare hade en högre sysselsättningsgrad än inrikes födda personer.22 Studier visar att utrikes föddas position på arbetsmarknaden visserligen förbättras med vistelsetiden i , men skillnader kvarstår ändå över tid.23 av personer () som är födda utanför och som levt i landet i var sysselsatta, enligt regeringens långstidsutredning.24 2.1.2Många utrikes födda väljer att starta företag I finns cirka 900 000 företag varav en stor majoritet () är småföretag med färre än 50 anställda. Antalet företag som drivs av utrikes födda varierar i statistiken, men enligt statistik från är ungefär en sjundedel av alla företagare personer födda utomlands.25 21Arbetskraftsundersökningen () 2011, SCB. 22Långtidsutredningen , bilaga 4, s. 259. 23Integrationsverket (2007). 24Långtidsutredningen , bilaga 4, s. 262. 25Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 2010, SCB. Statistiken gäller företagare . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Antalet företag som startats av personer med utländsk bakgrund har ökat kraftigt under det senaste decenniet.26 Utrikes födda företagare är viktiga för sysselsättningen för andra utrikes födda. Forskning visar att företagare födda utanför i högre utsträckning anställer andra utrikes födda än inrikes födda företagare.27 För utrikes födda personer är hotell- och restaurangverksamhet den vanligaste branschen att driva företag inom jämfört med inrikes födda (se figur 2.1). Andra branscher där utrikes födda är mer aktiva relativt inrikes födda är transportföretag, företagstjänster och handel.28 Figur 2.1 Branschfördelning mellan inrikes och utrikes födda företagare . Personliga och kulturella tjänster m.m. Enheter för vård och omsorg Företag inom energi och miljö Jordbruk, skogsbruk och ske Procent (%) Källa: RAMS/SCB (bearbetning). Bland de 13 800 nya företag som startades av personer med utländsk bakgrund finns de flesta inom branscherna företagstjänster (), handel () och personliga och kulturella tjänster m.m. ().29 26Tillväxtverket, Utlandsföddas företagande 2010. Anledningen till att både begreppet utrikes född och utländsk bakgrund förekommer är att användningen varierar med olika datakällor. 27Andersson och Hammarstedt (2011), s. 35. 28Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), SCB. 29Statistik över nyföretagande från Tillväxtanalys . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2.1.3Utrikes födda företagare har svårare att hitta finansiering kom två statliga utredningar om företagandet bland utrikes födda, SOU 1996:55 , framtiden och mångfalden och SOU 1999:49 Invandrare som företagare för lika möjligheter och ökad tillväxt. Syftet med den senare utredningen var bland annat att belysa utrikes födda personers finansieringsmöjligheter samt om svenska språket eller kulturella skillnader utgör hinder för att starta och driva företag.30 (tidigare ) har publicerat en rad rapporter om företagandet bland utrikes födda och myndigheten har drivit ett program för företagare med utländsk bakgrund. Ett hinder som påpekats i tidigare studier är att utrikes födda möter särskilda svårigheter att hitta finansiering till sina företag. Ett av de senaste tillskotten till kunskapen om finansieringsproblemet är enkätundersökning Företagens villkor och verklighet 2011, med svar från cirka 19 000 företag. Enligt undersökningen upplever företagare med utländsk bakgrund det svårare att hitta finansiering än företagare med svensk bakgrund.31 Nästan hälften av företagarna med utländsk bakgrund svarar i enkäten att tillgången på lån och krediter är ett hinder för företagets tillväxt och utveckling. Andra studier visar också att utrikes födda i högre utsträckning hittar finansiering hos släkt och vänner, även om det finns stora variationer mellan grupper från olika länder eller regioner.32 Utrikes födda företagare kan uppleva en brist på förståelse för regelverket kring företagande. Skillnaderna i om lagar och regler upplevs som hinder för företagande är dock relativt små mellan personer med utländsk bakgrund och personer med svensk bakgrund, enligt enkätundersökning . Båda grupperna upplever lagar och regler som ett relativt stort hinder. Ytterligare hinder som lyfts upp är brist på sociala nätverk och kontaktytor i det nya landet samt svårigheter med språket. Det är dock oklart hur stora dessa hinder är för företagarna.33 Många upplevda hinder för att starta och driva företag i är rimligtvis desamma för många företagare, oavsett om företagaren är född inom eller utanför landet. 30Nutek (R 2008:08), Forskning om invandrares företagande en litteraturöversikt. 31Tillväxtverket (2011), Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. 32Nutek (R 2007:06), Finansieringssituationen vid företagande för utrikes födda kvinnor och män. 33I en kartläggning av kunskapsläget kring invandrades företagande, gjord av (2009), framhåller policyaktörer att det finns en kunskapslucka kring hur stora dessa hinder är för företagarna. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 2.2Två statliga insatser för att underlätta företagande 2.2.1Arbetsförmedlingens stöd till arbetssökande som vill starta företag Arbetsförmedlingen har som uppdrag att matcha arbetstillfällen med arbetskraft och att bidra till att öka sysselsättningen på lång sikt. I sin verksamhet ska Arbetsförmedlingen prioritera grupper som har svårt att få arbete eller som har varit utan arbete . Många av dessa finns bland personer som är födda utanför . Arbetsförmedlingen kan erbjuda arbetssökande åtta olika typer av tjänster, där olika arbetsmarknadspolitiska program ingår.34 Stöd till start av näringsverksamhet ingår i tjänsten Starta eget företag och målgruppen är alla som vill starta företag. Syftet med tjänsten är att ge den som söker arbete individuellt anpassad information och stöd för att pröva om en företagsidé kan bli lönsam och ge varaktig sysselsättning. Eftersom stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program erbjuds det endast till personer som anses ha särskilt svårt att hitta ett arbete och som bedöms ha förutsättningar för att driva ett företag med tillfredställande lönsamhet.35 till antal deltagare och kostnad är stöd till start av näringsverksamhet ett av Arbetsförmedlingens minsta program, men det är ändå ett viktigt stöd till nya företagare i . Av de 68 600 nya företagarna () var det 9 300 personer som fick stöd till start av näringsverksamhet. Det innebär att uppskattningsvis av alla nya företagare fått stödet.36 Flest personer beviljas stödet i storstadsområdena , och . Stöd till start av näringsverksamhet är också viktigt i så kallade stödområden. I dessa områden tillämpar Arbetsförmedlingen regler som gör att stödet även kan ges till personer som redan är sysselsatta. 34Tjänsterna som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetssökande är Söka arbete, Förbättra ditt arbetssökande, Vägledning till arbete, Utbildning till arbete, Klargöra dina arbetsförutsättningar, Anpassa din arbetssituation, Arbetsförberedande insatser och Starta eget företag. Inom tjänsterna kan olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder erbjudas. 35Arbetsförmedlingens intranät, Starta eget företag. 36Riksrevisionens bearbetning av statistik från och Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2.2.2Almis kapitalförsörjning och rådgivning till företagare uppdrag är att ha en marknadskompletterande roll som finansiär och rådgivare till små och medelstora företag. finansieringsroll bygger på principen att utlåningen ska ske till en högre ränta än ett vanligt företagslån på en bank. Den högre räntan reflekterar att bolaget tar en högre risk än banken.37 Utöver huvuduppgiften att fungera som en marknadskompletterande aktör har i uppdrag att särskilt beakta grupperna kvinnor och invandrare. Dessa grupper ska både ges rådgivning och finansiering i en utsträckning som överstiger gruppens andel av företagsstocken och bland nyföretagare.38 Målen har formulerats på detta vis i ägardirektiven . I ägardirektivet finns även en skrivning som uppmanar att följa utvecklingen på kapitalmarknaden för företag som ägs eller leds av kvinnor och utrikes födda och att uppmärksamma vilka låneprodukter som efterfrågas av dessa grupper. är det statligt helägda moderbolaget i Almikoncernen, som bildades . Den operativa verksamheten bedrivs i . Det finns 16 regionala dotterbolag som ägs till av moderbolaget och till av regionala aktörer som landsting och regionförbund. erbjuder flera olika typer av lån (företagslån, mikrolån, innovationslån och exportlån). Ett annat dotterbolag, , tillhandahåller riskkapital.39 bedriver rådgivning i egen regi men har även ett nära samarbete med andra aktörer. kan ge rådgivning till företagare på ett tjugotal olika språk i och med att dotterbolaget tillkom.40 38Ägardirektiv för 2012. 39Almi ingår inte i denna granskning. 40IFS (i ) bildades som en stiftelse för att ge stöd till entreprenörer med utländsk bakgrund som vill starta eller redan driver ett företag. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Intervjuer med utrikes födda företagare Erfarenheter av att starta och driva företag Två av de intervjuade personerna beskriver företagandet i första hand som en väg ut ur arbetslöshet. För andra har det snarare rört sig om ett sätt att tjäna mer pengar än vad man gör som anställd och en önskan att få starta och driva en verksamhet och att vara sin egen. Några kommer in på att det är viktigt att ha en stark drivkraft. Man behöver en vision om vad det är man vill göra och sedan drivas av en stark vilja att förverkliga den. Flera av företagarna tar upp frågor som byråkrati, skatt och tillståndsfrågor som svåra att hantera. Dessa svårigheter förstärks av att inte vara uppvuxen i . Bristande språkkunskaper gör det svårare att förstå den information som ges i telefon och på myndigheternas hemsidor. Däremot lyfts inte bristande språkkunskaper fram av någon av de intervjuade som ett problem vid driften av företagen. Tre av företagarna nämner att den information som de har tagit del av inte har varit tillräckligt konkret och praktiskt användbar. En företagare i byggbranschen berättar att hon hade stora problem vid starten av företaget, bland annat med att förstå vad bankerna kan erbjuda och hur man ordnar ett företagskonto. En företagare inom vård och omsorg beskriver vidare problemet med bristande information: Eller så ger de bara generell information. Det är alltid så. Det största problemet för en utländsk person som kommer till det Man behöver konkreta svar, konkret information: Du ska gå dit, gör så inte Det finns där Alltså det är det största problemet Företagsrådgivning är ett sätt för företagare att få hjälp och stöd både individuellt och till exempel via kurser. En företagare som sysslar med trädgårdsarbete berättar att hennes kontakter med var avgörande för att hon skulle våga ta steget och starta eget. Två andra företagare blev hänvisade till av Arbetsförmedlingen. En av dem fick på så sätt bland annat hjälp med att söka stöd till start av näringsverksamhet. Ett par av de företagare som lyckats bäst med sina verksamheter har uttryckt en besvikelse över att det inte finns samma möjligheter att få rådgivning när man vill expandera. Det stöd som erbjuds gratis upplevs inte hålla en tillräckligt hög nivå. En företagare blev informerad om att vidare rådgivning av i så fall skulle komma att debiteras. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3Effekter av stöd till start av näringsverksamhet I detta kapitel redovisas sysselsättningseffekter och inkomstskillnader för deltagare i programmet stöd till start av näringsverksamhet , uppdelat på inrikes födda och utrikes födda. Med sysselsättningseffekter menas att individer lämnat Arbetsförmedlingen och arbetslöshet för en sysselsättning. Detta kan vara antingen som företagare eller som anställd. har valts för att kunna följa upp sysselsättning och inkomster under en tillräckligt . Analysen består av två delar. I den första analyseras effekterna på möjligheterna att erhålla sysselsättning efter deltagande i programmet. Sysselsättningseffekterna följs upp två och efter det att stödet beviljats.41 Ett skäl för att använda är att det kan ta tid innan deltagarna får en stabil sysselsättning. är det tveksamt om sysselsättningseffekterna till följd av stöd till start av näringsverksamhet kan identifieras om man använder då det blir svårare att dra slutsatsen att sysselsättningseffekten kan kopplas till programmet. För att studera mer långsiktiga samband är det därför lämpligt att använda andra utfallsmått. I den andra delen av analysen studeras därför skillnader i inkomstutveckling för åren 20052010 mellan olika grupper av deltagare i stöd till start av näringsverksamhet . I båda analyserna studeras om det finns en systematisk skillnad mellan utrikes och inrikes födda. Totalt tog 15 233 arbetslösa del av stöd till start av näringsverksamhet . Beskrivande statistik och analyser för dessa personer presenteras i detta kapitel. Inledningsvis redovisas statistik över antalet och andelen deltagare som är kvar som företagare . Därefter presenteras statistik över vilken juridisk företagsform de startade företagen drivs i uppdelat på inrikes respektive utrikes födda. 41Metoden som används för att studera sysselsättningseffekter är densamma som användes i RiR 2008:24. I bilaga 1 presenteras en forskningsöversikt över effekter av deltagande i stöd till start av näringsverksamhet. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Av alla som tog del av stödet var (2 592 personer) utrikes födda. När dessa individer följs är det mer än hälften som lämnat företagandet . Andelen som lämnat företagandet är något högre än för gruppen inrikes födda. Andelen utrikes födda av den totala gruppen som fortsätter som företagare är ungefär lika stor . Av de som är kvar som företagare är utrikes födda. fanns 880 utrikes födda kvar som företagare av de totalt 2 592 som tog del av stödet . Av de 12 641 inrikes födda som fick stödet var 4 924 kvar som företagare år 2010.42 Av alla som tog del av stödet var utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. Utrikes födda kvinnor är alltså underrepresenterade som deltagare i programmet i förhållande till utrikes födda män. I förhållande till hur många som tog del av stödet är andelen utrikes födda kvinnor respektive män som är kvar som företagare stabil . Av samtliga egenföretagare i är kvinnor.43 Av samtliga som tog del av stöd till start av näringsverksamhet år 2003 var andelen kvinnor , det vill säga något högre än andelen kvinnor som är företagare i landet som helhet. 42Dessa siffror säger inget om programmets sysselsättningseffekter eftersom personer som lämnar företagande istället kan ha fått en anställning. 43Arbetskraftsundersökningen () 2011. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 3.1 Antal och procent av deltagarna i programmet stöd till start av näringsverksamhet fördelat på olika företagsformer. Åren 2005, 2007 och 2010.44 Källa: (bearbetning). Den vanligaste företagsformen för de företag som deltagarna startade var enskilda firmor. När företagsformen följs upp visar tabell 3.1 att andelen enskilda firmor minskar medan andelen aktiebolag ökar. Det är också tydligt att utrikes födda i högre utsträckning startar och driver enskilda firmor och handelsbolag jämfört med inrikes födda. Denna skillnad förstärks dessutom . Av de inrikes födda drev ett aktiebolag . Motsvarande siffra för utrikes födda var . Möjligtvis kan denna skillnad förklaras av att gruppen utrikes födda har svårare att få lån på de finansiella marknaderna. För att starta aktiebolag krävdes ett aktiekapital på 100 000 kronor.45 44Beskrivningen utgår från att det går att identifiera företagsformen för de startade företagen. 45År 2012 behövs ett aktiekapital på . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? har genomfört en fördjupad analys av sysselsättningseffekter för utrikes födda som deltog i programmet stöd till start av näringsverksamhet . Att få ett arbete eller att starta företag är en viktig del i att bli etablerad på arbetsmarknaden. I analyserna används samma metod som i och (2011).46 Detta innebär att deltagare i stöd till start av näringsverksamhet jämförs med en grupp matchade individer avseende sannolikheten att ha fått ett arbete.47 Personerna blir på så sätt jämförbara och det blir möjligt att urskilja effekterna av programmet. I analyserna betraktas en person som sysselsatt om han eller hon lämnat Arbetsförmedlingen och fått ett arbete eller startat ett företag.48 För att studera skillnader i sysselsättning görs analyser mellan fyra olika jämförelsegrupper.49 Analysen görs för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet och mäter om individen arbetade/var företagare eller var arbetslös vid två mättillfällen; respektive Detta innebär att individer före och mellan dessa två mättillfällen såväl kan ha arbetat/varit företagare som varit arbetslösa. Det hade varit möjligt att förlänga uppföljningsperioden men gör bedömningen att en längre tidshorisont än skulle göra det svårare att koppla de uppmätta sysselsättningseffekterna till just insatserna inom programmet. I tabellerna med resultaten från analysen nedan redovisas tre olika mått. Effekt är effektskattningarna, det vill säga skillnaden i sannolikhet att vara sysselsatt mellan utrikes födda som deltagit i programmet stöd till start av näringsverksamhet och jämförelsegruppen. Exempelvis innebär ett värde på 0,10 att sannolikheten att vara sysselsatt för den studerade gruppen är högre än för jämförelsegruppen. SE står för standardfel och är ett mått på den spridning i effekten som finns. Ju större standardfel i förhållande till den uppmätta effekten desto större osäkerhet finns det Slutligen anger t-värdet hur statistisk signifikant effekten är.50 46Metoden bygger på så kallad propensity score matchning och presenteras översiktligt i bilaga 1. 47Hur matchningen gått till och vilka variabler som inkluderas i modellen beskrivs i bilaga 1. 48Arbetsförmedlingens avaktualiseringskoder som används för utfallet sysselsatt är 13. Alternativa utfallsmått har också använts. Detta påverkar endast resultaten marginellt. 49Skälet till att använder sig av olika definierade kontrollgrupper är att det inte är självklart hur kontrollgruppen bör definieras. 50Som riktlinje för tolkningen gäller att ett värde på 1,96 innebär en statistisk signifikans på 5 procentsnivån och ett värde på 2,54 innebär signifikans på 1 procentsnivån. innebär att det endast finns en procents chans att den effekt som uppmätts istället skulle vara uppkommen av slumpen. Normalt används både 5-procentsnivån och 1-procentsnivån som riktvärde för att uttalande om signifikanta effekter. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 3.2 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med hela populationen av deltagare i andra program. SE = 0,015 (t = 16,11) SE = 0,015 (t = 7,21) Av tabell 3.2 framgår att det finns signifikanta skillnader i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda deltagare i programmet stöd till start av näringsverksamhet och samtliga deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program. Utrikes födda som deltagit i stöd till start av näringsverksamhet hade 24 procentenheters större sannolikhet att vara sysselsatta . var denna siffra . Personer födda utomlands som deltagit i stöd till start av näringsverksamhet har alltså en klart större sannolikhet att vara i arbete eller att vara företagare både två och efter att de tagit del av stödet jämfört med kontrollgruppen. Tabell 3.3 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med utrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. SE = 0,024 (t = 10,01) SE = 0,025 (t = 5,34) I den andra analysen vars resultat redovisas i tabell 3.3 jämförs utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet med utrikes födda som inte tagit del av stödet. Även vid denna jämförelse visar deltagare i programmet på en högre sannolikhet att vara sysselsatta. Av tabell 3.3 framgår att utrikes födda som tagit del av stödet har 24 respektive 13 procentenheters större sannolikhet att vara sysselsatta jämfört med utrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Tabell 3.4 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med inrikes födda deltagare. SE=0,015 (t = 6,77) SE=0,015 (t = 9,01) I tabell 3.4 jämförs utrikes födda som tagit del av stödet med inrikes födda som tagit del av samma stöd. Till skillnad från de tidigare analyserna är sysselsättningseffekten nu negativ. Det vill säga utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet klarar sig sämre än deltagare födda i . Effekterna är , det vill säga att skillnaderna i sysselsättning ökar till 2007 när de två grupperna jämförs. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 3.5 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med inrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. SE = 0,016 (t = 13,18) SE = 0,017 (t = 5,31) I tabell 3.5 jämförs utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet med inrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Vid första mättillfället är effekten relativt stor. Skillnaden mellan grupperna är . Denna skillnad har dock minskat vid den andra mätningen . Då är skillnaden mellan grupperna . Även denna jämförelse visar sammantaget på en stark positiv effekt på sannolikheten att vara sysselsatt för utrikes födda som tagit del av stöd till start av näringsverksamhet jämfört med individer födda i som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Sammantaget visar analysen att stöd till start av näringsverksamhet tycks ha en starkare effekt på individers sysselsättning än andra arbetsmarknadspolitiska program. Effekten för utrikes födda är dock svagare än för inrikes födda. har inte genomfört någon mätning av sysselsättningseffekter för individer gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig