rir · H0B520 · 2012-12-06 00:00:00 — De flesta landsting har anlitat SOS Alarm för denna tjänst och förhållandena är reglerade i avtal mellan parterna. Då föreskrifterna för ambulanssjukvård endast på ett fåtal punkter reglerar vad landstingen ska avtala med larmcentralerna om kan landstingen ställa olika krav på alarmerings- och dirigeringstjänsten. Exempelvis ser landstingens kompetenskrav för larmpersonal olika ut där vissa landsting börjat ställa krav på sjuksköterskor i larmbehandlingen för att stärka den medicinska bedömningen vid ett eventuellt vårdbehov. Ett annat exempel är att målen för tillgänglighet varierar. Dessa skillnader i krav avspeglas i de avtal som respektive landsting har slutit med den aktör som ansvarar för alarmering och dirigering av ambulans. bedömning är att om prövade om föreskriftsrätten kan användas för att precisera kraven på ambulansverksamheten så skulle föreskrifterna också påverka de avtal som tecknas mellan respektive landsting och larmaktör. Därmed skulle enskilda kunna få mer lika tillgång till ambulanssjukvård. 5.4Tillsynsmyndigheternas ansvar bör tydliggöras granskning visar att det råder tveksamhet om vilken myndighet som har tillsynsansvaret för överkoppling av nödsamtal från SOS Alarm till annan aktör ansvarig för alarmering och dirigering av ambulanser. Varken eller MSB utför någon tillsyn av överkoppling av larmsamtal mellan aktörer. MSB har gjort tolkningen att detta inte ingår i deras tillsynsuppdrag eftersom myndigheten menar att överkopplingen omfattas av den lagreglerade hälso- och sjukvården. ingen systematisk tillsyn på området och genomför alltså ingen tillsyn om inte STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN myndigheten får in någon anmälan. Det innebär att tillsynen faller mellan stolarna och att ansvaret därmed är otydligt på ett sätt som innebär risker för enskilda och också bristande effektivitet i myndigheternas arbete. 5.5Förutsättningarna för aktörer inom alarmering är oklara SOS Alarm är inte längre den enda aktören i som på uppdrag av landstingen sköter alarmering och dirigering av ambulanser. I samband med att SOS Alarm inte ensamt ansvarar för all alarmering och dirigering av ambulanser har det uppkommit oklarheter i samarbetet mellan SOS Alarm och den nya aktören. Det har framförallt handlat om frågor som rört överkoppling av A-nummer, det vill säga uppgifter om telefonnummer och positionering av var den hjälpsökande befinner sig. Eftersom alla nödsamtal går via 112-numret är andra aktörer som vill etablera sig på alarmeringsområdet beroende av att få A-nummerinformation från SOS Alarm. saknas en teknisk lösning som möjliggör en sådan överflyttning. Försvarsdepartementet har uppmärksammats på frågan om överflyttning av A-nummer. mellan staten och SOS Alarm reglerar endast 112-tjänsten. Andra frågor som uppkommit om t.ex. förseningar på grund av överkoppling från SOS Alarm till annan aktör för alarmering och dirigering av ambulans och om teknik och kostnader för att överföra information samt frågor om ansvarsfördelning behöver lösas för att larmkedjan för ambulans ska fungera effektivt. bedömning är att de frågeställningar som har iakttagits i denna granskning bör kunna beaktas inom ramen för de överväganden som görs av . 5.6Staten har inte varit tillräckligt aktiv som ägare av SOS Alarm gjorde staten en översyn av SOS Alarm och statens olika roller i bolaget. Den viktigaste förändringen var att bolagets ekonomiska handlingsutrymme skulle avgöras efter affärsmässiga förhandlingar mellan bolaget och dess kunder. Kunderna skulle få de tjänster de ville ha och SOS Alarm skulle få täckning för de kostnader som uppstod. SOS Alarm skulle dessutom få möjlighet att fungera som andra företag och behålla överskott i rörelsen, något som den tidigare ordningen inte medgav. SOS Alarm är inte längre den enda aktören som sluter avtal med landstingen om alarmering och dirigering av ambulanser. I och med detta har SOS Alarm blivit en av flera anbudsgivare i ett upphandlingsförfarande. Det har lett till GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN att bolagets avtal med landsting har kommit att se olika ut och bolaget har anpassats till regionala krav. Det har inneburit en otydlighet för den verksamhet som bedrivits av SOS Alarm. Det som gäller i ett landsting gäller inte för ett annat. Med olika krav från landstingen har bolaget inte kunnat organisera tjänsterna på ett mer enhetligt sätt. Bolaget har saknat fungerande rutiner för bra kalkyler för prissättning av sina tjänster till landstingen. Det har också visat sig att avtal som tecknats av landstingen och SOS Alarm brustit i lönsamhet, det vill säga intäkterna enligt avtalen har inte täckt kostnaderna för tjänsterna. En konsekvens av detta har förmodligen blivit att vissa av SOS Alarms kunder har bidragit till att finansiera ambulansverksamheten hos andra kunder. Alla avtal borde ha föredragits för bolagsstyrelsen eftersom de varit omfattande, sträckt sig över och haft stor påverkan på bolagets finansiella resultat och ställning. består av och har bestått av ledamöter utsedda av staten respektive Kommuner och Landsting (SKL). Om bolagsledningen valt att ingå avtal som redan vid ingången varit olönsamma borde detta förankrats hos styrelsen. Nuvarande ledning tar också frågan på allvar och styrelsen ägnar den mycket tid. bedömning är att tecknande av avtal med bristande lönsamhet inte har varit förenligt med kravet på affärsmässighet. Vidare menar att staten inte har varit tillräckligt aktiv som ägare av SOS Alarm framför allt mot bakgrund av de förändringar som skett i fråga om förutsättningarna för bolaget att träffa avtal med landstingen. Utifrån granskningens iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer: Regeringen bör följa upp att eller den nya tillsynsmyndigheten utnyttjar sin föreskriftsrätt när det gäller ambulansverksamheten. Regeringen bör följa upp att eller den nya tillsynsmyndigheten utför systematisk tillsyn av ambulansverksamheten. Regeringen bör förtydliga vilken myndighet som har tillsynsansvaret när överkopplingen sker av samtal från SOS Alarm till annan aktör för alarmering och dirigering av ambulans. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Regeringen bör överlämna iakttagelserna i denna rapport som rör överföring av A-nummeruppgifter samt överkoppling och överföring av information från SOS Alarm till en annan aktör till för beaktande. Regeringen bör som ägare av SOS Alarm följa upp att bolagsstyrelsen verkar för att verksamheten bedrivs affärsmässigt. eller den nya tillsynsmyndigheten bör komplettera sina föreskrifter för ambulanssjukvård med tydligare krav på tillgänglighet och utförande av ambulanssjukvård. eller den nya tillsynsmyndigheten bör genomföra systematisk tillsyn av ambulanssjukvården. eller den nya tillsynsmyndigheten bör i sin tillsyn följa upp de krav som anges i föreskrifterna för ambulanssjukvård. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Aktiebolagslag (2005:551). Förordning (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m. Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förordning (2009:1243) med instruktion för . Hälso- och sjukvårdslag (1982:763). Lag (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lag (2003:389) om elektronisk kommunikation. Lag (2007:1091) om offentlig upphandling. Patientsäkerhetslag (2010:659). Proposition 1956:1 bilaga 27 Kapitelbudgeten m.m. Proposition 1992/93:200 om en telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24. Proposition 2012/13:20 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Riksdagsskrivelse 1993/92:443 utlåtande nr 9 1956. betänkande 1993/94: TU38. betänkande 1992/93:TU 30 Telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. Alarmeringsavtal mellan Svenska staten och , org.nr. Bilaga till regeringsbeslut nr. Avtal om tillägg och ändringar i mellan Svenska staten och . Fö2012/155/SSK. Bolagsordning för org.nr. , antagen på årsstämma . Frågor och svar till , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , dnr 2010-3341. Kommittédirektiv, Översyn av samhällets alarmeringstjänst. Kommittédirektiv, Inrättande av en tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst Inspektionen för vård och omsorg. Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, , 2012. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Fö2011/90/ESL (delvis) Fö2011/241/SSK (slutligt) m.fl. Skrivelse från Försvarsdepartementet, Angående fråga om överkoppling av s.k. A-nummer, Försvarsdepartementet, dnr Fö2011/1423/SSK, . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN föreskrifter för ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet inom hälso- och sjukvården (2005:12). föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2005:28) om anmälningsskyldighet enligt lex . föreskrifter (2009:10) om ambulanssjukvård m.m. föreskrifter om allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. , e-post till . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av samhällets alarmeringstjänst. Verksamhetsberättelse 2011 för företag med statligt ägande, Fi 2012:5. 91/396/EEG: Rådets beslut av om införandet av ett gemensamt europeiskt larmnummer. Underlag angående frågor som rör , från SOS Alarm till , intervju med handläggare. Försvarsdepartementet, intervju med handläggare. , intervju med handläggare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, intervju med handläggare på tillsynsenheten. , intervju med inspektörer. , intervju med handläggare. , intervju med handläggare. , intervju med ledning och styrelse. Larmpersonal från SOS Alarm, fokusgruppintervjuer. Ambulanspersonal, fokusgruppintervjuer. STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN läns landsting, intervju med chef för ambulansverksamheten och företrädare för Fyrklöversamverkan. , intervju med chef för ambulansverksamheten. , intervju med chef för ambulansverksamheten. kommuner och landsting, intervju med handläggare. , intervju med fackliga företrädare. , intervju med facklig företrädare. Nätverket för utbildning av ambulanssjuksköterskor, intervju med forskare och utbildare av ambulanssjuksköterskor. , intervju, professor i akutsjukvård med särskild inriktning på akut omhändertagande, . , intervju med företrädare. , intervju med företrädare. GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Bilaga 1 Enkät till landstingen genomför en granskning av statens insatser inom ambulansverksamhet. Syftet är att undersöka om statens insatser bidrar till en effektiv och säker hälso- och sjukvård på lika villkor. För att kunna bedöma statens insatser inom ambulansverksamheten behöver få en nationell bild av ambulanssjukvården. Vi har därför valt att skicka denna enkät till samtliga landsting/regioner i . Vi tror att det är ledningsansvarig för ambulanssjukvården i som är bäst lämpad att besvara enkäten. Det är frivilligt att besvara enkäten. Ert svar är dock viktigt för att vi korrekt ska kunna beskriva ambulansverksamheten i . Granskningens resultat kommer att presenteras i en rapport . Med vänliga hälsningar och stort tack på förhand! Enkät angående ambulansverksamheten i Var vänlig fyll i följande kontaktuppgifter: Landsting (med landsting avses också regionförbund): STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Mål för tillgänglighet i Finns det en plan* för ambulansverksamheten i ? * Enligt SOSFS 2009:10 föreskrift om ambulanssjukvård 2 kap. Ansvar för plan för ambulanssjukvård Ja (vi är tacksamma om du skickar in planen till e-postadress som anges i missivet.) Vilka mål för tillgänglighet till ambulans har när det gäller: Tätort vid prio 1: ambulans inom Tätort vid prio 2: ambulans inom Tätort vid prio 3: ambulans inom Glesbygd vid prio 1: ambulans inom Glesbygd vid prio 2: ambulans inom Glesbygd vid prio 3: ambulans inom GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 3.Vilka underlag ligger till grund för beslut om mål för tillgänglighet? Flera alternativ är möjliga. Riktlinjer som gäller endast det egna Riktlinjer gemensamma för två eller flera landsting Erfarenhetsutbyte med andra landsting Annat, nämligen: Här har du möjlighet att lämna eventuella kommentarer angående mål för tillgänglighet: Målen för tätort vid prio 1: Målen för tätort vid prio 2: Målen för tätort vid prio 3: Målen för glesbygd vid prio 1: Målen för glesbygd vid prio 2: Målen för glesbygd vid prio 3: STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Här har du möjlighet att lämna eventuella kommentarer angående måluppfyllelse av tillgänglighetsmålen: Vi är tacksamma om ni skickar underlaget av om uppfyllde tillgänglighetsmålen eller ej till 5.Hur många vägburna ambulanser (exklusive reserver) finns inom ambulanssjukvård? Antal dygnambulanser, vardagar: Antal dagambulanser, vardagar: Antal dygnambulanser, : Antal dagambulanser, : 6.Med vilka andra landsting/länder finns det muntliga överenskommelser eller skriftliga avtal om att använda varandras vägburna ambulansresurser över länsgränser? Fyll i för de landsting/land som angränsar till ditt landsting. Finns det överenskommelser eller avtal med andra landsting eller länder om att använda varandras vägburna ambulansresurser över landstings- eller landsgränser? Kryssa i de alternativ som gäller. D.v.s. kryssa i samtliga avtalsformer som finns. Om avtal saknas med ett angränsande landsting eller land kryssar du Finns ej. Du behöver endast svara för landsting/länder som ni har landsgräns med. Övriga kan lämnas tomma! GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN 7.Hur många ambulanshelikoptrar finns tillgängliga för ambulanssjukvård? Antal egna helikoptrar: Antal tillgängliga helikoptrar som inte är egna (lånas av annat landsting/myndighet/ land): 8.Om använder helikopter från annat landsting eller land, hur regleras detta? Det finns muntliga överenskommelser med följande landsting/land Det finns skriftliga avtal med följande landsting/land STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN 9.Hur många ambulansbåtar finns tillgängliga för ambulanssjukvård? Antal egna ambulansbåtar: Antal tillgängliga ambulansbåtar som inte är egna (genom avtal/överenskommelse med annat landsting/myndighet/land): Använder ambulanser för liggande sjuktransport (tidigare prio 4)? Ja, i stor utsträckning Ja, till viss del Nej, i princip aldrig Har samverkansavtal med räddningstjänster om I väntan på ambulans (IVPA)? Ja, med alla räddningstjänster Ja, med vissa räddningstjänster. Ange gärna varför ej med alla: Ange gärna varför: Vad kostade ambulanssjukvården i 2011, exklusive larm och dirigering? Med ambulanssjukvård avses hälso- och sjukvård som utförs av hälso- och sjukvårdspersonal i eller i nära anslutning till ambulans. Totalbelopp i form av utfall per 31/12 2011, inklusive drifts- och investeringskostnader samt både verksamhet som är upphandlad och verksamhet som bedrivs i egen regi: Hur har kostnaderna för ambulanssjukvården utvecklats, i relation till totala budget för sjukvården i länet, ? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN I vilken form bedrivs ambulanssjukvård? Helt i egen regi Både egen regi och upphandlad Om ambulanssjukvården bedrivs helt i egen regi, gå direkt vidare till fråga 17! Hur många ambulansoperatörer finns det i ? Ange antal upphandlade operatörer Upphandlar ambulanssjukvård tillsammans med något annat landsting? Ja, vi upphandlar ambulanssjukvård tillsammans med följande landsting: Nej, vi upphandlar ambulanssjukvård själva Upphandlar alarmering och ambulansdirigering tillsammans med någon annat landsting? Ja, vi upphandlar alarmering och ambulansdirigering tillsammans med följande landsting: Nej, vi upphandlar alarmering och ambulansdirigering själva Här har du möjlighet att lämna eventuella kommentarer angående upphandling av ambulanssjukvård, alarmering och dirigering: STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN Vilka grundläggande krav på sjukvårdskompetens ställer , i upphandling av , på de larmoperatörer som utför den medicinska intervjun med inringaren? (flera alternativ möjliga) Specialistutbildad sjuksköterska med inriktning ambulanssjukvård Annat kompetenskrav, nämligen: Kräver även följande? erfarenhet från ambulans-/akutsjukvård Annat kompetenskrav, nämligen: Ställer , i upphandling av , krav på att det förutom ordinarie larmoperatörer ska finnas tillgång till någon av följande kompetenser: Ja, specialistutbildad sjuksköterska med inriktning ambulanssjukvård Ja, grundutbildad legitimerad sjuksköterska Vilka generella kompetenskrav har för personal i vägambulans? Två specialistutbildade sjuksköterskor med inriktning ambulanssjukvård i varje ambulans Minst en specialistutbildad sjuksköterska med inriktning ambulanssjukvård i varje ambulans Två grundutbildade legitimerade sjuksköterskor i varje ambulans Minst en grundutbildad legitimerad sjuksköterska i varje ambulans Två undersköterskor i varje ambulans Annat kompetenskrav, nämligen: Kräver att personal i vägambulans har tidigare erfarenhet från akutsjukvård? Ja, samtlig personal i ambulansen Ja, minst en personal i ambulansen GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Har ambulanspersonalen befogenhet att på hämtplats vid patienten bedöma om ambulanstransport till sjukhus behövs eller inte? Ja, helt själv Ja, i samråd med läkare Vi ber er att skicka in instruktioner för att lämna patienten kvar på hämtplats till: Här har du möjlighet att lämna eventuella kommentarer angående krav på kompetens och ambulanspersonalens befogenheter: Är föreskrifter för ambulanssjukvården (SOSFS 2009:10) ändamålsenliga? Har ert landsting varit föremål för tillsyn när det gäller hur föreskriften (SOSFS 2009:10) följs? Här har du möjlighet att lämna övriga reflektioner kring ambulansverksamheten (ambulanssjukvård, alarmering och dirigering): Tack för din medverkan! STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? STATENS INSATSER INOM AMBULANSVERKSAMHETEN 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens?