rfr · GZ0WRFR6d2 · 2012-05-28 00:00:00 — , , Regeringen och dess kansli. Samordning och byråkrati i maktens centrum, : , 1986a. , , Votera eller förhandla? Om den svenska parlamentarismen, : Juridik, 1996. . och , ., Rediscovering Institutions: The Organizational basis of Politics, : , 1989. . och , ., The logic of appropriateness, ARENA Working Paper 2004:09, 2004. , och , (red. ), på nära håll: sju studier av riksdagsarbetet, : , 1997. , , Private Members Initiatives and Amendments, i Döring, (red. ), Parliaments and Majority Rule in Western Europe, : , 1995. , , Förhandlingsparlamentarismen: en jämförande studie av och , : , 1996. 2011/12:RFR6 REFERENSER , , Samspelet mellan regering och riksdag, i , (red. ), Makt och vanmakt. Lärdomar av sex borgerliga regeringsår, : , 1983. , och , , PM till statsministern om vikten av effektiva politiska institutioner globaliseringens tid, underlagsrapport nr 29 till , : , 2009. , , Questions in Parliament: What for? Preliminary findings, SPIRIT, : Sciences Po . , (red. ), Parliaments and Government in Western Europe, : , 1998. , och , , Behandling av långtidssjukskrivna med stressdiagnoser, , 14:101, 2004. , , Normer eller nytta? Om de politiska drivkrafterna bakom departementsindelning, : , 2003. , , Maktens nätverk, , 1989. , och , B. , Governance, Politics and the State, : , 2000. , och , (red. ), Samhällsstyrning i förändring, : Liber, 2009. Premfors, och , , , : Liber, 2007. , , Understanding Governance: Ten Years On, i Organization Studies, nr 28(08), 2007. Sannerstedt, , Förhandlingar i , : , 1992. Sannerstedt, , och lagstiftningen, : , 1989. Schvaneveldt, och , Modeling mental workload, , vol. 3 (1), 1998, s. 1931. , , Decline of parliaments-tesen och den svenska makt , Statsvetenskaplig , vol. 94, nr 2, 1991. , , Coalition Politics and Parliamentary , : , 1993. , , , och , (red. ), Organizing Democracy. , Cheltenham: , 2010. , , Styrning bakom kulisserna. politiska staber och regeringens styrningskapacitet, Studies in Politics 138, : , 2011. REFERENSER 2011/12:RFR6 Wängnerud, , Politikens andra sida om kvinnorepresentation i Riksdag, studies in politics 53, : . Bilaga A: Frågor till Statsrådsberedningen genomför en brett upplagd utvärdering av frågeinstitut: skriftliga frågor, interpellationer och muntliga frågestunder. Direktiven finns på hemsida /R_Page23649.aspx. Ansvarig för genomförandet av utvärderingen är f.d. kanslichefen i utskottet . Den delstudie som rör utförs av , som är doktorand i statsvetenskap vid och verksam vid för forskning om offentlig sektor (Score). För att kunna bedöma hur de olika frågeinstituten inverkar praktiskt på statsrådens uppdrag och på arbetet i behöver utredaren underlag från Statsrådsberedningen. Detta handlar främst om att kartlägga hur mycket arbetstid som anställda sammantaget ägnar åt att ta fram underlag för statsrådens svar på interpellationer/skriftliga frågor. Vi vill ha svaren . Vänligen skicka svaren till utredaren på e-post . För eventuella frågor, kontakta på telefon eller via e-post på adressen ovan. 1.Hur mycket tid i timmar ägnar de beredande tjänstemännen i respektive departement i genomsnitt åt framtagande av svar på en interpellation (inklusive framtagande av underlag inför interpellationsdebatter, samt närvaro på interpellationsdebatter)? 2.Hur tar det sammantaget att ta fram ett interpellationssvar (inklusive gemensam beredning, eventuella ledtider, förankring hos den politiska ledningen etc.)? 3.Med hur många andra enheter på det egna departementet bereds i genomsnitt ett interpellationssvar? 4.Med hur många andra departement bereds i genomsnitt ett interpellationssvar? 5.Vilka departement är det vanligast att interpellationssvar gemensambereds med? 6.Hur mycket tid i timmar ägnar de beredande tjänstemännen i respektive departement i genomsnitt åt framtagande av svar på en skriftlig fråga? 7.Hur tar det sammantaget att ta fram ett svar på en skriftlig fråga (inklusive gemensam beredning, eventuella ledtider, förankring hos den politiska ledningen etc.)? 8.Med hur många andra enheter på det egna departementet bereds i genomsnitt ett svar på skriftliga frågor? BILAGA A: FRÅGOR TILL STATSRÅDSBEREDNINGEN 2011/12:RFR6 9.Med hur många andra departement bereds i genomsnitt ett svar på en skriftlig fråga? 10.Vilka departement är det vanligast att svar på skriftliga frågor gemensambereds med? 11.På vilket sätt påverkar tidsramarna för besvarandet av interpellationer och skriftliga frågor tjänstemännens arbete? (Exempelvis om det är vanligt förekommande att tjänstemän för att kunna ta fram svar inom ramen för de av beslutade tidsgränserna måste lämna över arbetsuppgifter till kollegor (ofta, sällan, inte alls), skjuta upp annat arbete (ofta, sällan, inte alls), arbeta övertid (ofta, sällan, inte alls), eller avstå från att utföra arbetsuppgifter (ofta, sällan, inte alls). Beredningen på politisk nivå 12.Hur mycket tid i timmar ägnar de politiskt anställda i respektive departement i genomsnitt åt framtagande av svar på en interpellation (inklusive framtagande underlag inför interpellationsdebatter, samt närvaro på interpellationsdebatter)? 13.Hur mycket tid i timmar ägnar de politiskt anställda i respektive departement i genomsnitt åt framtagande av svar på en skriftlig fråga? 14.Hur mycket tid i timmar ägnar de politiskt anställda på Statsrådsberedningen i genomsnitt åt arbete som är relaterat till framtagandet av svar på en interpellation? 15.Hur mycket tid i timmar ägnar de politiskt anställda på Statsrådsberedningen i genomsnitt åt arbete som är relaterat till framtagandet av svar på en skriftlig fråga? 16.På vilket sätt påverkar framtagandet av svar på interpellationer och skriftliga frågor direkt de politiska stabernas övriga arbete? 17.Har ni andra synpunkter på hur frågeinstitut påverkar arbete som ni vill framföra? Bilaga B: Intervjuguide För intervju med enhetschefer, statssekreterare och stabschefer, planeringschefer och/eller politiskt sakkunniga (justeras något allt eftersom och utifrån vem som intervjuas). 1.Hur skulle du beskriva arbetet med att ta fram ett interpellationssvar respektive skriftliga frågor? 2.Hur organiseras arbetet med framtagande av interpellationssvar/svar på skriftliga frågor på ditt departement? 3.Hur organiseras arbetet med framtagande av interpellationssvar/skriftliga frågor på din enhet? 4.Vilken del av arbetet gör tjänstemännen och vilken del av arbetet gör den politiska staben? 5.Hur förankras svaret hos det svarande statsrådet under beredningen? 1.Hur gemensambereds svar på skriftliga frågor och interpellationssvar? 2.Ser du några särskilda komplikationer med de regelverk som gäller i respektive i RK? (Tidsgränser etc., hur tar det? ) 3.Händer det att det blir förhandling om ett svar mellan departement/partier? Om interpellationssvar och svar på skriftliga frågor 1.Vad är ett bra svar? 2.Hur produceras ett bra svar? 3.Hur resonerar ni kring sammanslagning av svar, det vill säga att flera interpellationer/skriftliga frågor besvaras gemensamt? 4.Finns det några skrivregler för svaren? Guide till hur de ska skrivas? 5.Är det skillnad på interpellationssvar och svar på skriftliga frågor? 6.Vilken betydelse har frågornas karaktär? 7.Hur avgörs vilken typ av svar en fråga/interpellation ska få? 8.Använder ni frågor/interpellationer för att själva få god publicitet och ta egna politiska poänger/presentera en nyhet? 9.Hur hanterar ni frågor där ni inte kan ge ett riktigt svar? 10.Vilken typ av underlag vill ditt statsråd ha inför interpellationsdebatterna? 11.Hur förbereds statsrådet för interpellationsdebatterna? Om värdet av interpellationsdebatter 12.Vilket värde har svaren och debatterna för statsrådet i sitt arbete? 13.Hur ser du på skillnaden mellan interpellationsdebatter och aktuella debatter? 14.Händer det att ni får ny kunskap i debatterna som ni kan ta med er i det fortsatta arbetet? Något om muntliga frågestunder 15.Vad karaktäriserar de muntliga frågestunderna? 16.Hur förbereds statsrådet för frågestunden? 17.Har du synpunkter på hur de muntliga frågestunderna arrangeras i förhållande till ditt arbete i ? 18.Hur förbereds statsministerns frågestund? Om tidsramarna och arbetsbelastningen 19.En interpellation ska enligt riksdagsordningen (kap. 6) besvaras av ett statsråd från det att den överlämnats till statsrådet. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Hur påverkar dessa tidsgränser ditt arbete? 20.Har det hänt att du tvingats prioritera bort andra arbetsuppgifter för att kunna ta fram ett interpellationssvar ? 21.Har du tankar om hur tidsgränserna skulle kunna justeras för att underlätta arbetet? 22.Hur påverkar frågorna/interpellationerna/de muntliga frågestunderna arbetsbelastningen i RK i stort? 23.En hög andel av interpellationssvaren lämnas till . Har du någon kommentar till det? 24.Skulle kunna planera sitt arbete på ett annat sätt för att öka andelen svar som kommer in ? Bilaga C: Urval av intervjupersoner Det finns naturligtvis olika sätt att göra ett strategiskt urval för intervjuer om frågeinstitutet. Framför allt bör tjänstemän och politiskt anställda på de departement eller delar av departement som är eller har varit mest belastade med interpellationer och frågor intervjuas, eftersom arbetsbelastningen bör vara som störst där. Om det finns problem som är relaterade till användningen av frågeinstitut bör dessa framkomma tydligast på de departement som arbetar mest med besvarandet av dessa spörsmål. Det enklaste vore att utgå från vilket departement som besvarar flest interpellationer sammantaget. Jag har dock istället valt att utgå från vilket departement som besvarat flest interpellationer per anställd 2009. De departementen är , , och . Det är alltså på dessa fyra departement som arbetsbördan per anställd kan antas ha varit störst . Inom dessa departement är de statsråd som besvarat flest interpellationer socialminister , utbildningsminister , näringsminister och arbetsmarknadsminister . Ett annat sätt att göra urvalet vore att i stället välja de statsråd som har besvarat flest interpellationer . De är finansminister (187 interpellationer), justitieminister (187 interpellationer), näringsminister (190 interpellationer) och arbetsmarknadsminister (258 interpellationer). Två departement och politiska staber blir således desamma oavsett urvalsmetod, nämligen näringsministerns stab på och arbetsmarknadsministerns stab på . Eftersom undersökningen inte enbart rör interpellationer utan även skriftliga frågor kan det i urvalet även vara relevant att ta hänsyn till vilket departement som besvarat flest skriftliga frågor. De departement som har besvarat flest frågor per anställd är , , och Arbetsmarknadsdepartement. Sammantaget förefaller således , och vara de tre departement som i första hand bör inkluderas i undersökningen. Urvalet grundar sig på antalet interpellationer och skriftliga frågor under 20062009, men de intervjuade kommer att vara de personer som arbetar i dessa departement . De tjänstemannakategorier som i första hand har intervjuats är expeditionschefer, enhetschefer, statssekreterare och stabschefer eller politiskt sakkunniga. Bilaga D: Riksdagsordningen 6 kap. 1 § En interpellation ska ha ett bestämt innehåll och vara försedd med en motivering. Talmannen beslutar att en interpellation får framställas. Om talmannen anser att en interpellation strider mot grundlag eller denna lag, ska han eller hon vägra tillstånd till att interpellationen framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att interpellationen ska få framställas ska talmannen hänvisa frågan till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till interpellationen om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En interpellation besvaras av ett statsråd från det att den överlämnats till statsrådet. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete, förlängs tiden med vad som motsvarar uppehållet. Om ett svar inte lämnas inom den tid som har angetts i andra stycket, ska statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. Meddelandet får inte följas av överläggning. En interpellation faller om den inte har besvarats vid det då den väcktes. Lag (2009:176). En interpellation ges in till kammarkansliet. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att interpellationen ska eller inte ska få framställas. Om talmannen har medgett att interpellationen får framställas, överlämnar talmannen utan dröjsmål interpellationen till statsrådet. Talmannen fastställer efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna den dag under ett då interpellationer senast får ges in till kammarkansliet för besvarande före ett uppehåll i kammararbetet som är längre än en månad. Interpellationen ska redovisas i protokoll. Lag (2009:176). BILAGA D: RIKSDAGSORDNINGEN 6 KAP. Talmannen bestämmer efter samråd med statsrådet och interpellanten vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. Meddelande om detta lämnas utan dröjsmål på det sätt som talmannen bestämmer och tas upp på föredragningslistan. Svaret på en interpellation får delas ut till ledamöterna i förväg. Lag (2003:180). När ett statsråd besvarar en interpellation får svaret lämnas i ett anförande som räcker längst . Statsrådet kan därutöver få ordet för ytterligare tre anföranden, varav de första två får räcka längst vardera och det tredje längst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden, varav de första två får räcka längst vardera och det tredje längst . Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varav det första får räcka längst och det andra längst . Lag (1998:734). 2 § En fråga kan vara muntlig eller skriftlig. Den skall ha ett bestämt innehåll. Lag (2003:180). 3 § En muntlig fråga framställs vid en frågestund som anordnas i kammaren. Den besvaras av ett statsråd. Talmannen beslutar om vem som skall få ordet vid en frågestund. Talmannen får besluta om en begränsning av anförandena till längst en minut. Lag (2003:180). En frågestund anordnas som kammaren sammanträder för annan handläggning än bordläggning. BILAGA D: RIKSDAGSORDNINGEN 6 KAP. 2011/12:RFR6 Om arbetsförhållandena i kräver det, får talmannen för en viss vecka besluta att frågestunden anordnas på en annan dag än eller att frågestunden ställs in. anmäler till kammarkansliet senast före frågestunden vilka statsråd som kommer att vara närvarande. Meddelande om detta lämnas utan dröjsmål på det sätt som talmannen bestämmer. Lag (2003:180). 4 § En skriftlig fråga får vara försedd med en kort inledande förklaring. Talmannen beslutar att en skriftlig fråga får framställas. Om talmannen anser att en skriftlig fråga strider mot grundlag eller denna lag, skall han eller hon vägra tillstånd till att frågan framställs och ange skäl för detta beslut. Om kammaren ändå begär att frågan skall få framställas skall talmannen hänvisa saken till för avgörande. Talmannen får inte vägra tillstånd till frågan om utskottet har förklarat att den inte strider mot grundlag eller denna lag. En skriftlig fråga besvaras skriftligen av ett statsråd. Lag (2003:180). En skriftlig fråga ges in till kammarkansliet. Talmannen anmäler utan dröjsmål vid ett sammanträde med kammaren beslut att frågan ska eller inte ska få framställas. Om talmannen har medgett att frågan får framställas, låter talmannen utan dröjsmål statsrådet få del av frågan. Det skriftliga svaret lämnas till kammarkansliet som överlämnar svaret till den ledamot som ställt frågan. De skriftliga frågor som getts in senast besvaras senast i följande vecka. Under längre uppehåll i kammarens arbete än en månad får talmannen besluta att svaren lämnas efter det att frågorna framställts. Talmannen fattar sitt beslut efter samråd med de särskilda företrädarna för partigrupperna. Om ett svar inte lämnas , ska statsrådet meddela kammarkansliet när frågan kommer att besvaras eller att den inte kommer att besvaras. Lag (2009:176). BILAGA D: RIKSDAGSORDNINGEN 6 KAP. Skriftliga frågor liksom statsrådens svar på frågorna skall redovisas i protokoll. Lag (2003:180). Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En 2011 om järnvägens vinterberedskap Kunskapsöversikt om nationella minoriteter