rfr · GZ0WRFR10 · 2012-03-01 00:00:00 — I den mån åtgärder kan vidtas som underlättar samarbetet utan att frångå dessa principer bör dessa prövas, enligt utvärderingsgruppen. Samarbetet med centrumbildningar varierar mellan scenkonstområdena Av utvärderingen framgår att Dansrespektive Musikalliansen på olika sätt samarbetar med centrumbildningen inom respektive scenkonstområde i fråga om kompetensutveckling och arbetsförmedling. samarbetar inte med Teatercentrum på motsvarande sätt eftersom man menar att verksamheterna delvis har olika inriktning. Utvärderingsgruppen bedömer att det är positivt att allianserna samarbetar med centrumbildningarna i de fall detta ger ett mervärde till verksamheten. Allianserna samarbetar med varandra när det är ändamålsenligt I kulturpropositionen Tid för kultur gjorde regeringen bedömningen att Teater-, Dans- och Musikallianserna tills vidare borde drivas som tre separata bolag. Alla möjligheter till samarbete borde dock prövas. Av utvärderingen framgår att allianserna har löpande kontakter sinsemellan och regelmässigt utbyter information och erfarenheter. Samarbete förekommer i frågor som rör kompetensutveckling, upphandling, lokaler och administration. Allianserna genomför även minst ett gemensamt möte för de tre alliansernas styrelser. Utvärderingsgruppen bedömer att det är positivt att scenkonstallianserna samarbetar då de finner detta ändamålsenligt. 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG 2011/12:KrU10 Begränsade kontakter med näringslivet Det tidigare villkoret för statsbidraget att allianserna skulle verka för att skådespelares, dansares och musikers särskilda kunskaper bättre skulle tas till vara inom andra områden, t.ex. näringslivet, har tagits bort i regleringsbrevet till . Av utvärderingen framgår att alliansernas kontakter med näringslivet är begränsade. Utvärderingsgruppen bedömer att det är viktigt att allianserna arbetar för att finna vägar att utveckla sina kontakter med näringslivet, bl.a. eftersom detta skulle kunna öka scenkonstnärernas tillfällen till arbete. Alliansreformen påverkar i viss mån andra statliga bidrag till konstnärer En intressant iakttagelse är att inrättandet av scenkonstallianserna har fått vissa konsekvenser för fördelningen av de stipendier som ansvarar för. Bland annat har inrättandet av Dansalliansen inneburit att arbetsstipendier frigjorts då äldre dansare fått anställning vid alliansen, vilket gjort att yngre dansare i högre utsträckning fått del av . Utvärderingsgruppen bedömer att denna indirekta konsekvens av alliansreformen är positiv. Frågan om scenkonstnärernas pensioner är problematisk har gjort tillkännagivanden till regeringen med anledning av de problem som finns avseende pensionerna på scenkonstområdet och som översiktligt redovisas i utvärderingen (avsnitt 6.3). Det senaste tillkännagivandet gjordes och innebar att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , skulle återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kunde och borde lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Av utvärderingen framgår att scenkonstallianserna gör pensionsinbetalningar för sina anställda inom ramen för olika system. Endast berörs direkt av de problem med scenkonstnärernas pensioner som tillkännagivande avser. Av utvärderingen framgår att kompenserats för merkostnaderna för premieförändringen, vilket minskat bolagets akuta ekonomiska svårigheter. menar emellertid att pensionslösningen för skådespelarna är fortsatt problematisk och att alla de principiella invändningar alliansen redovisade i samband med kulturutskottets utvärdering av scenkonstpensionerna 2008 kvarstår. Utvärderingsgruppen anser att föreliggande utvärdering ytterligare illustrerar behovet av de förändringar avseende scenkonstpensionerna som givit regeringen till känna. Statsbidraget till allianserna pris- och löneomräknas inte För att förhindra att de statliga myndigheternas förvaltningsanslag urholkas till följd av inflation och löneökningar har beslutat om riktlinjer för 2011/12:KrU10 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG hur anslag på statsbudgeten ska räknas om i enlighet med systemet för pris- och löneomräkning (PLO). Enligt huvudprincipen för PLO är det endast förvaltningskostnader för myndigheterna som ska räknas om medan anslagsmedel som går till transfereringar (bidrag) inte omfattas av omräkningen. I enlighet med denna princip pris- och löneomräknas inte statsbidraget till scenkonstallianserna. Utvärderingsgruppen bedömer att huvudprincipen att endast myndigheternas förvaltningsanslag ska pris- och löneomräknas är viktig att slå vakt om för att inte avsikten med PLO-modellen ska urholkas. konstaterar gruppen att det görs avsteg från huvudprincipen för vissa bidragsmedel. Av utvärderingen framgår att scenkonstallianserna genom kollektivavtal har förbundit sig att justera de anställdas löner i enlighet med de nivåer som avtalen för respektive scenkonstområde anger. Som ett resultat av detta ökar alliansernas kostnader för löner, som utgör respektive allians största utgiftspost, som statsbidraget som finansierar verksamheten inte justeras för dessa förändringar. Vid en jämförelse med vissa av de stipendier som fördelar kan gruppen konstatera att dessa i likhet med alliansernas löner är avsedda att bekosta konstnärernas uppehälle. På grund av att undantag gjorts från huvudprincipen omfattas emellertid stipendierna av PLO. Mot bakgrund av de undantag som förekommer och det faktum att allianserna genom kollektivavtal är förbundna att genomföra lönerevisioner skulle det kunna finnas anledning att överväga om inte även statsbidragen till scenkonstallianserna borde omfattas av PLO, trots att detta strider mot huvudprincipen för systemet. Utvärderingen visar att om bidraget till scenkonstallianserna genom ett undantag från huvudprincipen skulle omfattas av PLO skulle detta innebära en höjning av bidraget med ca . Staten har i flera omgångar satsat betydande summor på att bygga ut modellen med scenkonstallianser. har tre scenkonstallianser, , Dansalliansen och Musikalliansen, inrättats. Antalet anställda har ökat från 66 till 2012 och omfattar nu såväl frilansande skådespelare och dansare som musiker. ökade bidraget till alliansverksamhet på scenkonstområdet , vilket är den nivå som gäller . Detta innebär att staten det mångfaldigat sitt bidrag till alliansverksamhet. I likhet med kulturutskottets tidigare utvärdering av statsbidraget till teater- och dansområdet visar detta att statsbidragen genom att reformmedel tillskjutits ökat betydligt mer än vad som skulle ha varit fallet om anslaget i stället enbart hade pris- och löneomräknats. Gruppen menar därför att det inte finns skäl att uppmana regeringen att frångå huvudprincipen för PLO i detta fall. handläggning av statsbidraget till scenkonstallianserna Av utvärderingen framgår att allianserna i viss mån ställer sig frågande till Statens kulturråds () krav på att allianserna ska behöva ansöka 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG 2011/12:KrU10 om de statsbidrag som redan har beslutat att de ska få och vars belopp även specificerats av regeringen i regleringsbrev. Synpunkten att ansökningsförfarandet medför en administrativ pålaga på allianserna har presenterats. Utvärderingsgruppen vill understryka att det är angeläget att staten kontrollerar och följer upp att de bidrag som ges används i enlighet med de syften och villkor som statsmakterna beslutat om. Detta är väsentligt ur ett effektivitetsperspektiv och viktigt för att säkerställa att skattemedel används för de ändamål de är avsedda. Av utvärderingen framgår att har löpande kontakter med scenkonstallianserna och att myndigheten inledde ett arbete med att förtydliga återrapporteringskraven för respektive scenkonstallians i syfte att få ett bättre underlag för sin analys av verksamhetsresultaten. I sitt budgetunderlag till regeringen för perioden 20122014 konstaterar att allianserna bör utvärderas i relation till de mål som satts upp för verksamheten. Utvärderingen visar att myndigheten inte inlett eller i närtid planerat för någon utvärdering av scenkonstallianserna, men att man ser med tillfredsställelse på kulturutskottets initiativ att utvärdera verksamheten. Utvärderingsgruppen konstaterar därmed att alliansreformen före föreliggande utvärdering endast utvärderats , nämligen av dåvarande () 2000. För att få kunskap om huruvida statsbidraget till scenkonstallianserna används på det sätt som statsmakterna beslutat om, bedömer utvärderingsgruppen att det är viktigt att återkommande följa upp verksamheten. Enligt budgetlagens (2011:203) bestämmelser ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat om. Gruppen konstaterar att en förutsättning för att regeringen ska kunna följa dessa bestämmelser är att de myndigheter som ansvarar för olika frågor förser regeringen med underlag som medger en sådan återrapportering till . Eftersom inte genomfört någon övergripande analys av resultatet av alliansernas verksamhet bedömer utvärderingsgruppen att regeringens möjlighet att återrapportera resultatet av scenkonstalliansernas verksamhet till är begränsad. Utvärderingsgruppen vill mot denna bakgrund understryka att det är väsentligt att resultatet av scenkonstalliansernas verksamhet återkommande följs upp och utvärderas för att ska få kunskap om hur de medel som anslagits för ändamålet använts samt i vilken mån de syften man ställt sig bakom uppnåtts. Enligt gruppen är det angeläget att regeringen säkerställer att relevanta uppgifter lämnas till . Scenkonstallianserna bidrar till att uppfylla de kulturpolitiska målen beslutade om nya nationella kulturpolitiska mål. För att målen ska kunna nås ska kulturpolitiken bl.a. främja kvalitet och konstnärlig 2011/12:KrU10 7 UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG Av utvärderingen framgår att scenkonstalliansernas verksamhet i flera avseenden ligger väl i linje med ambitionerna i de kulturpolitiska målen, men även att det kan finnas mekanismer som riskerar att inte medverka till att målen uppfylls. Utvärderingen visar att scenkonstalliansernas kompetensutvecklande insatser på ett positivt sätt bidrar till att stärka kvaliteten och den konstnärliga förnyelsen på respektive scenkonstområde. För att få en alliansanställning ställs det mycket höga krav på att ha verkat som professionell scenkonstnär. Detta gör att de anställda är väl meriterade och även fortsättningsvis kan förväntas upprätthålla en hög konstnärlig kvalitet, vilket ligger i linje med de värden som kulturpolitiken ska främja enligt de kulturpolitiska målen. Utvärderingsgruppen konstaterar att det i första hand är relativt seniora scenkonstnärer som får anställning vid allianserna, vilket är ett resultat av de höga meritkraven och den hårda konkurrensen om tjänsterna. Detta i sig innebär inte att de anställda inte skulle kunna bidra till konstnärlig förnyelse. Tvärtom innebär den ökade tryggheten att meriterade scenkonstnärer får tillfälle att arbeta med inriktning mot konstnärlig förnyelse och dessutom med hög kvalitet i detta arbete. bedömer utvärderingsgruppen att det kan finnas en risk för att återväxten av kompetenta scenkonstnärer inte gynnas av alliansreformen eftersom få unga får del av den trygghet som en anställning vid en scenkonstallians innebär. En låg återväxt av yngre scenkonstnärer skulle kunna innebära ett hinder för att åstadkomma konstnärlig förnyelse och bibehållen hög kvalitet längre fram. Dansalliansens satsning på tidsbegränsade anställningar för yngre dansare är ett exempel på hur detta problem kan motverkas. Utvärderingsgruppen bedömer att satsningen kan ge yngre dansare möjlighet att under bättre ekonomiska och sociala villkor kunna etablera sig som frilansande dansare. Dansalliansen aviserar emellertid att satsningen av ekonomiska skäl kommer att avvecklas . har genomfört en omfattande kartläggning av konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster som redovisas i tre rapporter publicerade 2009, 2010 och 2011.214 I denna bilaga finns en sammanställning av vissa av kartläggningens resultat. Syftet med sammanställningen är att sätta in scenkonstalliansernas verksamhet i ett större sammanhang. undersökningar omfattar samtliga konstområden, inte enbart scenkonsten. Den inkluderar såväl utövare (t.ex. skådespelare, dansare och musiker) som upphovsmän (t.ex. regissörer, koreografer och komponister) i kartläggningen. För utövarna på scenkonstområdet har i viss mån en annan definition än de grupper som omfattas av scenkonstalliansernas verksamhet. Olikheterna i definition är viktigt att hålla i minnet när man tolkar uppgifterna, liksom det faktum att den data analysen bygger på är , dvs. från tiden före Musikalliansens och delvis även Dansalliansens inrättande. konstaterar att konstnärer generellt sett har en betydligt högre utbildningsnivå än befolkningen som helhet. har konstnärerna generellt sett en väsentligt lägre inkomst.215 Medianinkomsten för samtliga konstnärer i undersökningen låg på och för befolkningen i sin helhet var motsvarande siffra 218 200 kronor.216 För dansare respektive skådespelare låg den sammanräknade förvärvsinkomsten på medianvärdet respektive . För musikerna217 varierade den sammanräknade förvärvsinkomsten . Bland såväl skådespelare, dansare som musiker, med undantag för kategorin musiker/komponister, var medianinkomsten lägre för kvinnor än för män.220 214Konstnärsnämnden: Konstnärernas inkomster en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden 20042005 (2009), Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv. Ekonomi, arbete och familjeliv (2010) samt Konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster (2011). 215Uppgifterna avser personer . 216Konstnärsnämnden , s. 7 och 818. 217Musikerna delas i studie avseende sammanräknad förvärvsinkomst upp i fem kategorier: jazz/folk/rock, konstmusik, musikalartist, musiker/komponist. 218Konstnärsnämndens kategori musiker/komponister. 219Konstnärsnämndens kategori konstmusik. 220Konstnärsnämnden , s. 1820. 2011/12:KrU10 BILAGA 1 KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING Vid en jämförelse av inkomster i förhållande till utbildningsnivå visar undersökningen att den sammanräknade förvärvsinkomstens medianvärde för befolkningen i sin helhet är högre för personer med grundskola som högsta utbildning () än för dem med högskoleutbildning med konstnärlig inriktning (). Mellan personer med konstnärlig högskoleutbildning och personer med annan högskoleutbildning skiljer det i inkomst (respektive . konstaterar vidare att konstnärer, däribland scenkonstnärer, ofta arbetar inom andra yrken för att dryga ut sina inkomster från det konstnärliga arbetet. Enligt är undervisning det yrkesområde där kulturskapare oftast kompletteringsarbetar. Därefter kommer arbete inom vård- och omsorgssektorn. Uppdragen inom undervisningssektorn anknyter ofta till kulturarbetarens utbildningsbakgrund, såsom lärare inom estetiskt-praktiska ämnen. Arbeten inom vårdsektorn är i större utsträckning sådana som inte kräver specifika kvalifikationer, som exempelvis vårdbiträde, personlig assistent eller skötare.222 konstaterar att många konstnärer väljer att bedriva egen näringsverksamhet. av konstnärerna deklarerade enskild näringsverksamhet 2004. I befolkningen i stort var motsvarande siffra . Om man enbart räknar näringsverksamhet som klassats som konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet bedrev av samtliga konstnärer i undersökningen sådan. Bland dansarna var det som bedrev enskild näringsverksamhet med konstnärlig inriktning och bland skådespelarna var motsvarande siffra . För personer som arbetade inom musikområdet223 varierade andelen mellan och . 224 Om man räknar in all näringsverksamhet som även inkluderar konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet bedrev av samtliga konstnärer i undersökningen sådan. Bland dansarna var det som bedrev enskild näringsverksamhet och bland skådespelarna var motsvarande siffra . För personer som arbetade inom musikområdet225 varierade andelen mellan och 43 procent.226 konstaterar att inkomsterna från enskild näringsverksamhet generellt sett är utomordentligt låga. Hälften av de konstnärer som deklarerar enskild näringsverksamhet hade en månadsinkomst som un- 221Konstnärsnämnden , s. 7 och 2728. 222Konstnärsnämnden , s. 67. 223Omfattar kategorierna musikalartist, konstmusik och jazz/folk/rock. 224I kategorin musiker/komponister var andelen som bedrev enskild näringsverksamhet med enbart konstnärlig verksamhet och som bedrev näringsverksamhet inklusive konstnärlig verksamhet. 225Omfattar kategorierna musikalartist, konstmusik och jazz/folk/rock. 226Konstnärsnämnden , s. 3031. KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING BILAGA 1 2011/12:KrU10 Flertalet konstnärer hade därför en kompletterande löneinkomst.227 Av undersökningen framgår vidare att dansare, konstmusiker och skådespelare var de konstnärskategorier där störst andel enbart hade inkomst från lön och saknade inkomst från näringsverksamhet. Exempelvis hade av dansarna och av skådespelarna enbart löneinkomster.228 Inkomster av transfereringar och bidrag Mot bakgrund av statistiken över förvärvsinkomster konstaterar att en stor andel av konstnärskollektivet är låginkomsttagare. Trots detta får konstnärsgruppen, med undantag för arbetslöshetsstöd, inte mer bidrag i form av t.ex. ekonomiskt bistånd (socialbidrag) eller bostadsbidrag än befolkningen i övrigt. Det relativt höga uttaget av arbetslöshetsersättning är enligt ofta kopplat till de yrkesgrupper, såsom dansare, musikalartister och skådespelare, vars arbetsmarknad är specifik och som präglas av korta anställningar.229 av samtliga konstnärer i jämförelse för befolkningen i sin helhet hade inkomst från arbetsmarknadsstöd . Andelen dansare och skådespelare som uppbar arbetsmarknadsstöd uppgick till . Bland musikerna varierade andelen mellan ca 17 och 36 procent.230 227Konstnärsnämnden , s. 8. 228Bland kategorierna jazz/folk/rock, konstmusik, musikalartist, musiker/komponist var det , , respektive som enbart hade löneinkomst. , s. 23. 229Se vidare utredningarna Arbete åt konstnärer (1997:183), och Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21). 230Konstnärsnämnden , s. 41 och 43. 2011/12:KrU10 BILAGA 1 KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING TABELL A: ANDELEN KONSTNÄRER 2064 ÅR INOM RESPEKTIVE KONSTOMRÅDE SOM NÅGON GÅNG ERHÅLLIT ARBETSMARKNADSSTÖD UNDER 2004 SAMT MEDIANBELOPP FÖR STÖDET jazz/folk/rock Arbetsbristen för konstområdena musikal, dans och teater förefaller enligt i någon mån kompenseras inkomstmässigt genom arbetsmarknadsstöd.231 Nettoinkomster definieras som skattepliktiga inkomster minus skatt och negativa transfereringar. Nettoinkomsten är med andra ord det belopp som den enskilde har kvar till konsumtion eller sparande. Som ett resultat av att bidrag och skatter har en utjämnande effekt är skillnaderna i nettoinkomst mindre mellan olika grupper än vad som är fallet för den sammanräknade inkomsten. var medianvärdet för nettoinkomsten för hela befolkningen , och för hela konstnärsgruppen . Motsvarande siffror för skådespelare var . För dansare var media- nen för nettoinkomsten och för musiker varierade den per år.232 231Konstnärsnämnden , s. 37. 232Konstnärsnämnden , s. 45. KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING BILAGA 1 2011/12:KrU10 TABELL B: NETTOINKOMST 2004 FÖR KONSTNÄRER 2064 ÅR SAMT HELA BE- jazz/folk/rock Uppgifterna i tabell B ovan visar att det fanns vissa skillnader mellan medianvärdet för nettoinkomsten mellan de olika scenkonstområdena och mellan scenkonstområdena och hela befolkningen. Medan skådespelarna och konstmusikerna hade en högre nettoinkomst än befolkningen i stort, var nettoinkomsterna för övriga musikgenrer samt dansare lägre. konstaterar vidare att konstnärer, i jämförelse med befolkningen totalt sett, i något mindre omfattning är självförsörjande och därmed i något högre utsträckning beroende av samhällets stödsystem. var andelen som helt försörjde sig själv bland befolkningen i sin helhet och för samtliga konstnärer. Bland skådespelarna var det som var helt självförsörjande, bland dansarna och bland musikerna varierade graden av självförsörjning mellan , beroende på genre. Den andel av hela befolkningen som var självförsörjande till uppgick till . Bland samtliga konstnärer var motsvarande siffra . Bland skådespelarna var självförsörjande i högre grad än , medan av dansarna var det och musikernas andel varierade mellan och . Andelen av hela befolkningen som var självförsörjande till uppgick till , vilket var en lika stor andel som bland samtliga konstnärer och även skådespelare och dansare. varierade andelen personer med en lägre självförsörjningsgrad än mellan ca 4 och 20 procent.233 233 , s. 51. Högst är andelen självförsörjande bland personer då få studerar, få har föräldrapenning och antalet personer som har sjukersättning är relativt litet. 2011/12:KrU10 BILAGA 1 KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING TABELL C: ANDELEN KONSTNÄRER 2064 ÅR MED SJÄLVFÖRSÖRJNINGSGRAD PÅ 100 PROCENT RESPEKTIVE STÖRRE ÄN 90 PROCENT SAMT ANDE- STÖRRE BIDRAGSANDEL ÄN 50 PROCENT 2004234 jazz/folk/rock Arbetslöshet och antal uppdrag eller arbetsgivare Enligt är höga arbetslöshetstal ett resultat av att utbudet av arbete är mindre än antalet arbetstagare eller att arbetskraften inte är tillräckligt kvalificerad för de uppdrag som erbjuds. En enkätundersökning som genomfört visar att andelen heltidsarbetslösa 2008 var låg bland dem som svarade medan andelen deltidsarbetslösa var hög.235 234Konstnärsnämnden , s. 51. 235Konstnärsnämnden , s. 33. BILAGA 1 2011/12:KrU10 TABELL D: ANDEL ARBETSLÖSA 2008, EFTER KONSTNÄRLIGT OMRÅDE Var du arbetslös ? Ja, av tiden Ja, av tiden Ja, av tiden Ja, av tiden Enligt Arbetsförmedlingens statistik var 325 dansare, 998 skådespelare och 1 808 musiker (inklusive sångare) inskrivna vid Arbetsförmedlingen inom området scen och ton år 2007.236 TABELL E: ANTAL INSKRIVNA PERSONER VID ARBETSFÖRMEDLINGEN KULTUR MEDIA, SCEN OCH TON, 2007 Musiker, klassisk musik Sångare, klassisk musik Många scenkonstnärer arbetar på frilansbasis och har därmed tidsbegränsade anställningar och uppdrag. Detta medför att flertalet av dessa scenkonstnärer har flera olika uppdragsgivare. I tabell F redovisas hur stor andel av scenkonstnärerna som hade 1100 eller fler arbets- eller uppdragsgivare 2008. 236 Uppgifter i e-postmeddelande från Arbetsförmedlingen, . TABELL F: ANDEL UPPDRAGSGIVARE ELLER ARBETSGIVARE INOM DIREKT KONSTNÄRLIGT ARBETE 2008, EFTER KONSTOMRÅDE237 undersökning visar att konstnärer inom områdena musikal och musik hade flest uppdrags- eller arbetsgivare. På musikområdet hade fler än tio uppdrags- eller arbetsgivare och på musikalområdet var motsvarande siffra . På dansområdet hade fler än tio uppdrags- eller arbetsgivare medan motsvarande siffra för konstnärer inom teaterområdet var . Olika benägenhet att skaffa barn Vad gäller benägenheten att skaffa barn är den mest påtagliga skillnaden i jämförelse med befolkningen totalt sett att kvinnor som är verksamma inom konstnärliga yrken i betydligt lägre utsträckning har barn. Bland konstnärerna är det av kvinnorna som inte har barn jämfört av den totala kvinnliga befolkningen. Bland männen är förhållandet det motsatta. Konstnärligt yrkesverksamma män är i mindre omfattning barnlösa än män i befolkningen i stort. I konstnärsgruppen är det av männen som inte har barn jämfört av den manliga befolkningen i sin helhet. Särskilt inom scenkonstområdet förefaller könsskillnaderna vara omfattande vad gäller benägenheten att skaffa barn. Var femte man och var tionde kvinna inom musikområdet hade tre barn eller fler. Samma förhållande gällde inom teater. Bland musikalartisterna är andelen män som har tre barn eller fler och andelen kvinnor . Dansområdet var det enda av scenkonstområdena där det är fler män än kvinnor som inte har barn, respektive . Men även inom dansområdet var det fler män än kvinnor som hade tre barn eller fler, respektive .