urf · GZA5URF1 · 2012-01-01 00:00:00 — Det gavs också exempel på sexuella trakasserier och på nedsättande kommentarer om kvinnor. Det stora flertalet sökte dock efter alternativa förklaringar till sådant som de uppfattat som negativt. Den upplevda negativa särbehandlingen skulle t.ex. kunna bero på att personen av något skäl hade mindre politiskt inflytande. I rapporten gjordes ett försök att ställa den ganska mörka bild som framträtt i medierna mot det kanske något mer positiva resultatet av intervjuerna. Det kunde konstateras att det var fråga om helt olika undersökningsmetoder. Rapportförfattarna uttalade att de inte var förvånade över resultatet av enkäten. studie visade även att både män och kvinnor hänvisade till begreppet härskarteknik. En inte ovanlig uppfattning var att härskarteknikerna är könsneutrala och utövas av både kvinnor och män. Både kvinnliga och manliga respondenter uppgav dessutom att påståenden om härskarteknik och negativ särbehandling används i politiska syften. Några män ansåg att beskyllningar om negativ särbehandling i sig kan bli en kränkning. Konkreta exempel på härskarteknik var vissa statsråds bemötande av ledamöter i kammardebatterna. Känner du till någon som blivit utsatt för kränkande särbehandling på grund av kön? Även i denna intervjustudie framfördes uppfattningen att kränkande behandling förekommer i . Någon beskrev det som att inte är en isolerad ö. De kränkningar och den diskriminering som förekommer på andra arbetsplatser och inom andra institutioner finns också i . I nästan alla sammanhang finns människor som kan bete sig felaktigt och det är klart att det kan finnas inslag av detta även i (). Det förekommer här precis som på andra ställen. Och det är ingen ursäkt att det förekommer på andra ställen, men likväl är det så (RGM). En ledamot framhöll dock att det hos det stora flertalet ledamöter finns en sådan respekt för som institution att man håller sig för god för att ägna sig åt kränkningar. I passar man sig för sådant i högre grad än i samhället i övrigt (AK). kan dock enligt denna ledamot inte vara helt immun. Några framhöll att detta är saker som sker i det fördolda. Jag har inte sett något som skett öppet, men å andra sidan är detta saker som sker bakom kulisserna, i privata sammanhang eller vid slutna möten (AM). En annan ledamot påpekade att saker inte alltid behöver vara värre för att de syns och hörs. Så det är svårt att rangordna egentligen. Men de former som ändå de flesta skulle betrakta som mildare, som t.ex. att inte kunna namnen på ledamöterna eller att inte se någon som satt upp sig på talarlistan, det har jag sett många exempel på. Tyvärr skulle jag säga. Det är ungefär lika vanligt nu som (RGM). En ledamot jämförde med tidigare mandatperioder. Det förekommer nog, men inte lika tydligt och konkret som tidigare (RGK). 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? Känner du till att någon blivit utsatt för kränkande särbehandling av något annat skäl än kön? På frågan om någon annan än respondenten själv blivit utsatt för kränkande särbehandling av annat skäl än kön, t.ex. etnisk bakgrund, ålder eller funktionshinder, svarade de allra flesta nekande, men några ville gärna fundera närmare. Vissa svar avsåg partikanslierna, alltså inte som sådan eller partierna. Ja, någon i vår personal har blivit utsatt på grund av sin sexuella läggning. Bara det att vi har en homosexuell person bland våra anställda har också ifrågasatts. Men det är inget som ägt rum inom (). Andra diskrimineringsgrunder som fördes på tal, om än implicit, var funktionshinder och etnisk bakgrund. Under tidigare mandatperioder har några av våra ledamöter haft svåra synskador och det är klart att då blir man särbehandlad på grund av att man inte kan se och göra allt. Handikappet i sig gör ju att man får olika problem, men jag tror att man alltid försöker att underlätta för dem (AK). Jag tycker att det finns exempel på rekryteringar av personer med annan etnisk bakgrund där personen har behandlats negativt. Inte så uppenbart att man skulle kunna göra något case av det eller så, men tillräckligt mycket för att det ändå är ett problem (RGM). Har du själv blivit utsatt för kränkande särbehandling på grund av kön? Det stora flertalet ledamöter svarade ett rakt nej på frågan om de själva hade varit utsatta för kränkande särbehandling på grund av kön. De som ansåg sig illa behandlade på denna grund var män. Efter visst funderande kunde en manlig ledamot påminna sig att han fått en eller annan pik, t.ex. därför att han ansågs ha fått en relativt framskjuten utskottsplats direkt efter första invalet i (). En av respondenterna ansåg att han uttryckligen blivit utsatt för en kränkning som hade med kön att göra. Ja, det har jag blivit. Jag har blivit utsatt för kränkande behandling av en kvinna. Det är därför att jag är man som hon tror att hon kan göra vad hon vill med mig. Hon har utsatt mig för förtal (AM). Samme person menade att problematiken med att män utsätts för kränkande behandling på grund av kön inte alltid tas på allvar. I och med att det var en manlig kollega som hade hört detta förtal och konfronterade personen i fråga, så ifrågasattes det först. Är du säker på att du har hört det? frågade man honom. Alltså, den mannen blev också utsatt för kränkande behandling av gruppledningen genom att man ifrågasatte sanningshalten i det. Somliga hänvisade till händelser under tidigare mandatperioder eller till den landstingspolitiska och kommunala sfären. Några hänvisade även till uppgifter i medier. Överlag var det vanligare med svar som inte avsåg ledamoten själv. 2011/12:URF1 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? Har du själv blivit utsatt för kränkande särbehandling av något annat skäl än kön? Få respondenter ansåg att de själva blivit utsatta för kränkande särbehandling av något annat skäl än kön, t.ex. etnisk bakgrund, ålder, funktionshinder och sexuell orientering. Några ledamöter nämnde åldersrelaterade förhållanden, vilket ibland kopplades samman med anciennitet, dvs. antalet år i . En diskrimineringsgrund som nämndes var sexuell läggning. Sexuell läggning och könsidentitet, det kan möjligen förekomma. Det förekommer att man anspelar på det i sociala situationer. En man som är homosexuell får t.ex. ofta höra kommentarer om sin klädsel, men det får inte jag. Det finns en dimension i de samtalen som inte nödvändigtvis innebär en negativ särbehandling, men ett utpekande en särbehandling ligger i det (RGM). Samme person pekade på att det faktiskt finns flera ledamöter som har en annan sexuell läggning än majoriteten. Det gör att det inte går att ha några fördomar mot det! Det finns inget som helst utrymme för det (RGM). En något äldre ledamot tog upp situationen för de äldre. En utstötningsprocess startar för den som passerat 60. Man väger lite lättare, särskilt den som är man. Det är inte precis någon het grupp (AM). En yngre ledamot kommenterade i stället situationen för de yngre. Det är klart att jag på grund av min ålder inte har samma auktoritet som andra, framför allt jämfört med personer som inte känner mig och inte vet vad jag går för (AK). En ledamot framförde att det ibland är förnyelse som premieras, och då ofta i termer av föryngring. När det gäller ålder kan jag inte säga att det är negativ särbehandling, men just detta att man har satsat på förnyelse. Man har velat få in flera yngre och variera sammansättningen. Då är det klart att de som är något äldre kan känna sig lite negativt behandlade (RGK). Har du blivit beskylld för kränkande särbehandling? På frågan om ledamoten själv blivit beskylld för att ha utsatt någon annan för kränkande behandling svarade de flesta nekande, ibland dock med förbehållet att politik handlar om att saluföra sina åsikter och idéer och att dessa ska brytas mot andras. En respondent tyckte att anklagelsen mot honom hade varit korrekt. Inför ett viktigt beslut blev jag kritiserad för att ha pratat med partiledningen och inte med de andra. För mig är det lättare att få något slags förtur som grundar sig bl.a. på kön. Det har jag blivit anklagad för och det har varit riktigt i flera fall (RGM). Vissa påtalade, liksom i den förra studien, även förekomsten av härskartekniker i kammardebatterna och att de själva blivit beskyllda för att använda dessa tekniker. Såväl kvinnliga som manliga ledamöter använder härskartekniker, enligt respondenterna. Ja, jag har faktiskt blivit beskylld för det en gång i kammaren av x. Han ansåg att jag använde härskartekniker. Men jag tyckte ju att jag talade om ett 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? Det är möjligt att det var en härskarteknik, men det ansåg inte jag (RGK). Några svar innehöll ett mått av självrannsakan. Jag kan inte påminna mig att ha blivit beskylld för sådant, men somliga har säkert tyckt att jag har varit jobbig i olika sammanhang när jag haft avvikande uppfattning och andra tyckt att jag haft fel (AM). Svårigheter att urskilja orsaker, särskilt i politiken Flertalet pekade på svårigheterna att avgöra vad som ligger bakom ett visst handlande. Hur kan man egentligen urskilja frågan om kränkande särbehandling på grund av kön från andra slag av kränkningar? Och vad är över huvud taget att anse som kränkande i den politiska miljön som ju bygger på konflikt och motsättningar? Kränkande särbehandling, det är när man smutskastar varandra och inte kan skilja på sak eller person. Några sådana personangrepp har jag inte sett (AM). Man är inte alltid överens. Att man inte är överens med alla behöver inte betyda att det råder konflikt, någon måste helt enkelt ge med sig. Det gäller att hitta olika lösningar, vilket inte är detsamma som att någon har agerat på ett felaktigt sätt. Alla driver sin egen agenda (AM). Vi ska hacka på varandra, det har vi betalt för, men inte kränka varandra (RGK). Det är ju rätt tuffa diskussioner. Det har nog hänt att jag känt mig avsnoppad. Och det kan jag väl ta . Men så har jag sagt ifrån också. Det här är ju politik, dvs. meningsskiljaktigheter (AK). Några ledamöter uppehöll sig även vid konflikter i samband med upprättande av vallistorna. Dessa konflikter kan följa med in i och bli besvärliga för de inblandade, särskilt i mindre partier där alla måste samverka, och det kan bli jobbigt (AK). Och det är i konkurrenssyfte man gör det. I det här fallet var det väldigt obehagligt eftersom det gjordes i ett typiskt könsrollsmönster enligt vilket det är fritt fram att slå på en man. Det framkom med all önskvärd tydlighet att det här var ett sätt att ge sig på en person som man tyckte man kunde göra det mot, dels för att han var man, dels för att det fanns en konkurrenssituation inför valet (AM). Någon framhöll apropå en konkret konflikt att man även inom ett parti måste skilja på det som kan handla om kön eller etnicitet från rent partipolitiska ställningstaganden. Ett parti måste kunna förlita sig på att en person företräder partiets linje i politiken (RGM). Synpunkter framfördes även i frågan om effekterna av att tillämpa invalsordningen i utskottet i olika sammanhang. Vid resor är man uppsatt på deltagarlistan i invalsordning, fina listan. Jag blev tagen i örat när jag råkade komma före utskottsordföranden fram till bordet. Man kan känna sig trampad på tårna (RGM). En ledamot ansåg att invalsordningen framstår som märklig t.ex. när ett tidigare statsråd får sin plats längst ned vid bordet i utskottssalen. Somliga kan säkert ta åt sig. Det är viktigt att partierna förmår hantera detta (RGM). 2011/12:URF1 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? ... och det kan vara svårt att vara ny i Andra kopplade samman svårigheterna med att fastställa orsakerna till kränkande behandling med de svårigheter som möter nya riksdagsledamöter. När jag var ny i var det många som kom fram och berättade om sin första tid i . Man kommer hit, man är alldeles ny, man vet inte vad som gäller, man känner inte till strukturerna. Då är det lätt att känna sig illa till mods om man blir näpsad för att man inte förstår alla regler och rutiner. Men jag vet inte om det skulle handla om diskriminering (AK). Jag har pratat med några kolleger som känt sig väldigt tufft behandlade. Inte sexuellt trakasserade eller på det viset men, som jag skulle säga, man blir platsad. Några har sagt att de hade gott självförtroende när de kom in i , men att de inte har det längre. Om det sedan är på grund av kön det har jag ingen aning om (AK). Att inte komma ihåg namn ett vanligt exempel En av respondenterna svarade att det inte är helt ovanligt att utskottsordföranden glömmer bort utskottsledamöternas namn. För att ta ett exempel, så hade vi en diskussion i vårt utskott om några politiska frågor och den manlige ordföranden blandade ihop två kvinnliga ledamöters namn, vilket förstås skämtades bort som man ju gör när man blir påkommen. Så skulle han aldrig någonsin ha gjort med männen i utskottet. Men det är symptomatiskt. Det här är inget ovanligt exempel (RGM). Kränkande beteende är vanligast i kammardebatterna De vanligaste exemplen på kränkande särbehandling avsåg situationer i kammaren. I de flesta fall gällde det namnkunniga toppolitiker, och i många fall såg man ett mönster som upprepade sig med samma personer inblandade. Jag är väldigt kritisk till x:s härskartekniker när han debatterar med y. Det lyser igenom tydligare när ett sådant beteende riktas mot kvinnor, de är mer utsatta än män. ingrep talmännen, men det förekommer inte så ofta numera, vilket jag är förvånad över (AM). Jag minns särskilt ett tillfälle då en gräns passerades. Talmannen borde ha ingripit. får jag en känsla att talmannen bara lyssnar med ett halvt öra på debatten. I övrigt har jag inte upplevt att det förekommer kränkande särbehandling (AK). Somliga manliga ledamöter i x-partiet använder sig av härskarspråk, både verbalt och kroppsligt. Någon har för vana att vända bort huvudet när han debatterar med kvinnor. Att en av debattörerna himlar med blicken, vänder sig om och suckar framgår inte av protokollet. Det kan finnas ett inslag av generationsgap och tid i i detta, men man kan verkligen fråga sig hur det står till med jämställdheten i det partiet (AK). I samband med interpellationer har jag upplevt en hårdare ton. Det kommer från ministersidan när kvinnor står i talarstolen, Du, lilla flicka, kan inte det här. Det är en attityd som jag trodde var borta, men det är också en personfråga. Jag har träffat flera kvinnliga ledamöter som varit arga på manliga ledamöter. 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? tuffare, men det kan också vara bra. Det är bättre i de vanliga debatterna och i partiledardebatterna (RGK). Jag tycker faktiskt att det i vissa kammardebatter har varit tendenser som nästan är lite individkränkande. Det har varit personangrepp, riktade mot personen, och det tycker jag faktiskt inte hör hemma i kammaren (AM). och kvinnor utsätts mest Bilden att kvinnliga toppolitiker utsätts för vassare och annorlunda kritik än männen var ett återkommande tema. Y och x är generellt mer utsatta (AM). Det är helt annan fokus i medierna på kläder och väskor, man pikar henne och gör en koppling till henne som kvinna. Det har använts på ett snedvridet sätt. Det ligger en fara i att detta flyttar in i och blir en del av den politiska argumentationen. Jag hoppas att Tobleronetemat inte tas upp fler gånger i debatten (RGM). En ledamot framförde åsikten att det också är ett hårdare tonläge kvinnor emellan, dock utan att för den skull beskriva det som kränkande särbehandling. Äldre minnen lever kvar hos ledamöter som var med Några nämnde den incident som inträffade då ett antal kvinnliga borgerliga ledamöter sades ha lämnat ett sammanträde i finansutskottet i vredesmod sedan den dåvarande socialdemokratiske ordföranden inte skulle ha gett dem ordet. De flesta var dock tydliga med att framhålla svårigheterna med att fastställa såväl orsakssambanden som graden av den eventuella kränkningen. Jag vet ju att det var några incidenter som det stod om i tidningen och så. Men jag kan inte värdera det (RGK). Jag trodde inte det var sant (att kvinnliga ledamöter i finansutskottet känt sig kränkta och lämnat sammanträdet i vredesmod). Jag kände inte igen den bilden. Jag hade inte uppfattat det så, men sedan förstod jag att det verkligen var så (AM). Jag tror däremot att vissa saker har uppförstorats. Att det inte var riktigt så illa. Men det kan uppfattas på olika sätt och det kan vara lite av en kulturkrock (RGK). Effekter av positiv särbehandling och kvotering När frågor om kränkande särbehandling togs upp förekom det även att ledamoten talade i termer av kvotering och positiv särbehandling. För mig som man har det faktiskt varit positivt att engagera mig i mjuka frågor, jag möts med positiv förvåning eftersom det betraktas som ett kvinnligt område (AM). Även i andra sammanhang kom reflektioner över effekten av olika slag av kvoteringsregler. Systemet med varannan manvarannan kvinna gäller även i utskotten, vilket kan bli till fördel eller till nackdel. Somliga, även kvinnor, kan känna sig trampade på tårna. Men människor är olika, somliga bryr sig inte, andra tar illa vid sig (RGM). 2011/12:URF1 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? Utan att direkt klä det i termer av positiv särbehandling reflekterade en ledamot över reaktioner som mött honom när han snabbt fick en position. När jag kom till hade jag hört talas om den hierarkiska ordningen. Trots det blev jag ordinarie ledamot i x-utskottet redan från början. Jag fick också tidigt plats i en myndighetsstyrelse och i några statliga utredningar. Jag kunde mötas av kommentarer om att du har minsann fått sådant som andra har fått gå och vänta på . Jag kände att man tittade lite snett på nya som fick ta plats, och att det inte var riktigt accepterat, framför allt inte av ledamöter i mitt eget parti (RGM). Det framfördes även allmänna tankar om resultatet av olika former av kvotering. Detta kan leda till att en person får bättre plats på vallistan än vad han eller hon fått i provvalen. I ett parti med jämn andel kvinnor och män kan det föras en diskussion om detta parti t.ex. vid nomineringar verkligen ska behöva betala för att andra partier inte har nått jämställdhet. I en av intervjuerna framhöll respondenten att man kan diskutera den demokratiska aspekten på att han fått en högre position än vad väljarna gett honom (RGM). De som uttalade sig i generella termer om olika kvoteringssystem var dock i allmänhet positiva. Det har varit bra. Det har lett till att kvinnor fått positioner, vilket gjort att den kulturella skepsisen har kunnat brytas (RGM). Det förekom även kommentarer om regeringens nomineringssystem när man tillsätter ledamöter i utredningar m.m. Det är ett tillfälle då det brister. Partierna blir ombedda att föreslå två namn. Principen är bra, det finns ett samhällsbehov. Problemet är att regeringen sedan väljer själv. Det kan leda till att den som är mest lämpad och kunnig väljs bort. Regeringen kan utnyttja systemet till att välja bort en person som man av någon anledning inte vill ha med. Resultatet blir alltså att det är regeringen och inte partierna som väljer (RGM). Det är svårt att ta upp frågor om förekomsten av negativ särbehandling på grund av kön, kränkning och diskriminering. Det handlar om känsliga uppgifter som man ogärna talar om och än mindre förmedlar vidare. stängdes följaktligen vår inspelningsapparatur av i samband med detta moment i intervjuundersökningen. Flera av respondenterna bad om extra tid för att fundera, andra sänkte sin röst märkbart för att markera problemområdets känsliga natur. Några föreföll besvärade av frågan. Flera av respondenterna framhöll också problemet med att bestämma på vilken nivå man ska lägga svaret och svårigheterna att identifiera vad som är kränkande och diskriminering. Andra kom osökt in på frågor om numerär, kvantitativ jämställdhet. Självfallet finns det olika grader av sådant som skulle kunna beskrivas som kränkande särbehandling. Det kan röra sig om allt från rena trakasserier till mer harmlösa yttringar, som dock kan upplevas kränkande om de upprepas 7 FÖREKOMMER KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING I ? eller ingår i ett mönster. Ingen av respondenterna ansåg sig själv ha utsatts för trakasserier på grund av kön och få kunde ge ett konkret exempel på att något sådant ägt rum i . Flera kunde dock efter betänketid ge exempel på andra former av negativ särbehandling, kränkning och diskriminering. Flera kunde t.ex. komma ihåg situationer när ordföranden glömmer bort kvinnliga ledamöters namn, att talarordningen frångås på kvinnors bekostnad och att ledamöter ibland platsas. Att härskartekniker förekommer och att de utövas av både män och kvinnor bekräftades av flera liksom att sådant framför allt förekommer i kammaren. Många menade även att de problem med bristande jämställdhet som kan finnas främst kan förläggas till partierna och i viss utsträckning till kammaren, däremot inte i nämnvärd grad till utskotten. Här kan vi notera en påtaglig skillnad i förhållande till det som låg bakom att intensifierade sitt interna jämställdhetsarbete. En framträdande uppfattning den gången var att en stor del av problemen fanns i utskotten och särskilt i samband med utskottssammanträden. Man ansåg att ledarskapet där borde stå i centrum och att insatser borde riktas mot utskottspresidierna. Vad denna problembild byggde på bortsett från några enstaka och uppmärksammade händelser är svårt att veta. Bilden bekräftas inte i vår studie och för övrigt knappast heller intervjuer, även om företeelsen att ledande personer inte minns kvinnors namn kanske främst förekommer i samband med utskottsaktiviteter. En förklaring till att bilden av utskotten är mer positiv enligt dessa rapporter kan vara att utskottssammanträdet är formellt till sin karaktär och inte ger utrymme för så mycket av negativa beteenden. Självfallet kan det också av många skäl verkligen ha blivit bättre under de senaste valperioderna. Som framgått på ett antal ställen i rapporten anser flera respondenter att det blivit mycket bättre även om en del återstår att göra. Situationen i anses dessutom mycket bättre än på många andra ställen utanför . I jämförelse med den föregående intervjustudien förefaller riksdagsledamöterna vara mer positivt inställda till jämställdheten i . I de avslutande kommentarerna försöker vi finna en förklaring till dessa resultat. 8 Bör arbeta med jämställdhetsfrågorna? Vi ställde en avslutande fråga om bör fortsätta att arbeta aktivt för jämställdhet. Responderna fick också möjlighet att utveckla sina tankegångar om detta och i förekommande fall lämna förslag om hur ett fortsatt arbete skulle kunna bedrivas. Med insikt om att efterfrågan på ett aktivt jämställdhetsarbete av somliga kan ses som uttryck för politisk korrekthet ställde vi också frågan om det alls är möjligt för en riksdagsledamot att framföra åsikten att jämställdhetsarbete inte är viktigt och intressant. Flertalet sade reservationslöst ja till fortsatt jämställdhetsarbete De allra flesta, kvinnor som män och ledamöter från alla partier, var av uppfattningen att bör engagera sig i detta. Ett antal mera reservationslösa svar löd: Ja (AK)! Ja, absolut. Det är viktigt och det är bra att man nu följer upp med intervjuer under skilda perioder. Detta ska genomsyra allt arbete (AM). Det är självklart viktigt (AK). ska absolut arbeta aktivt med jämställdhet; det är självklart med hänsyn till viktiga roll. Det är viktiga frågor som måste diskuteras (RGM). Ja, självklart. är en plats som ska präglas av demokrati, både inåt och utåt. Det är viktigt därför att jämställdhet är en så stor demokratifråga (RGK). Ja, det är ett arbete som aldrig tar slut. Man måste påminna om vissa saker (RGK). bör absolut arbeta med jämställdhetsfrågorna. Inget är självgående. Om man inte gör något tar starka traditionella strukturer över. Det blir risk för återfall och tillbakagång till gammalt beteende. Ett aktivt arbete har absolut betydelse (AM). Ja, därför att inget är så bra att det inte kan bli bättre, det är mitt mått. Allt kan göras bättre. Frågan måste hållas levande (RGM). Ja, alltid mer!