rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — Påföljden blev 30 dagsböter à samt till brottsofferfonden eftersom fängelse ingår i straffskalan för den begångna gärningen.297 Domen överklagades, men Hovrätten för meddelade inte prövningstillstånd.298 5.4.6 Böter vid otillåten cabotage Enligt de svenska straffbestämmelserna döms den till böter som uppsåtligen driver trafik utan gemenskapstillstånd och i förekommande fall förartillstånd. Till böter döms även den som uppsåtligen utför cabotagetransporter i strid mot rådets förordning. Till penningböter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte medför en vidimerad kopia av gemenskapstillståndet eller i förekommande fall förartillståndet. Som framgår av domen i Gällivaremålet, som är det enda svenska fallet där någon fällts för otillåten cabotage, blev dagsböterna för de upprepade förseelserna totalt . Enligt uppgift från det danska transportministeriet känner man inte till att det ska ha domstolsprövats några fall av misstänkt otillåten cabotage i , men flera fall uppges vara på väg. Däremot förekommer fall där polisen vid vägkontroller upptäcker fall av misstänkt otillåten cabotage. En- ligt kan antalet sådana fall uppskattas till uppemot ett 50- tal fall . Enligt det danska är böterna för överträ- 296Gällivare tingsrätt, dom , mål nr B 663-08. 297Alingsås Tingsrätt mål nr B 1422-11, dom . 298Hovrätten för fattade beslutet och beslutet vann laga kraft . 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE delser av cabotagereglerna låga med i böter vid en överträdelse. Vid flera överträdelser är böterna . I finns ett förslag till skärpningar av bötesbeloppen för bl.a. olaga yrkesmässig trafik och otillåten cabotage. Om beslutar i enlighet med förslagen till lagändringar innebär det att böter för olaga yrkesmässig trafik och otillåten cabotage kommer att vara lägst och för överträdelser som sker över 25 000 kronor.300 Det kan noteras att det inte tillämpas några s.k. mängdrabatter301 i eller något annat av de länder som har ingått i uppföljningens internationella utblick. 5.4.7 Hindrande av fortsatt färd Enligt förordningen om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)302 får behörig tjänsteman (polis- eller tulltjänsteman) hindra fortsatt färd om ett fordon framförs i strid mot bestämmelserna om yrkesmässig trafik. En polis- eller tulltjänsteman får i dessa fall medge att det fordon med vilket transporten sker förs till närmaste lämpliga uppställnings- eller avlastningsplats eller verkstad. Behörig tjänsteman får när det gäller fordon som är registrerade i utlandet och som förs in i landet medge att fordonet förs ut ur landet. I den departementspromemoria som redovisade 2011, En reformerad yrkestrafiklagstiftning, berördes inte frågan om vilka åtgärder polisen kan vidta för att hindra fortsatt färd. Frågan har heller inte aktualiserats i förslaget till ny yrkestrafiklag.303 299Transportministeriet, , Rigspolitiet och Trafikstyrelsen, möte 2011- 08-29 samt e-brev . 300Folketinget 2011-12, lovforslag nr. 301Med mängdrabatt avses att lagföring sker för samtliga överträdelser som har skett mot regelverken, men att påföljden inte motsvarar en sammanräkning av de böter som skulle ha kunnat utgå för var och en av de begångna överträdelserna. 302Förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Nya lagar för yrkestrafik och taxi. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 BILDEN NEDAN VISAR EN KÄTTING MED PLOMBERING SOM ANVÄNDS AV TYS- KA BAG I FALL DÄR FORTSATT . Källa: Bilden togs i samband med uppföljningens besök hos Bag, . 5.4.8 Samverkan mellan länder mot otillåten cabotage Värdmedlemsstatens sanktioner vid överträdelser När behörig myndighet i en medlemsstat får kännedom om att ett utlandsetablerat transportföretag har begått en allvarlig överträdelse av gemenskapernas vägtransportlagstiftning ska den översända följande information till de behöriga myndigheterna i det andra landet , och senast efter det slutliga avgörandet i ärendet. Informationen ska innehålla en beskrivning av överträdelsen och när den begicks, kategori och typ av överträdelse och hur allvarlig den är samt sanktioner som ålagts respektive verkställts.304 Detta kan inkludera en varning om detta föreskrivs i nationell lagstiftning för att behandla ärendet, vilket bl.a. kan leda till administrativa sanktioner som tillfällig eller permanent återkallelse av vissa eller alla bestyrkta kopior av gemenskapstillståndet eller återkallelse av gemenskapstillståndet. Medlemsstaterna ska se till att uppgifter om allvarliga överträdelser av gemenskapens lagstiftning om vägtransport registreras i det nationella elektroniska registret över vägtransportföretag. Uppgifter i registret om tillfällig eller permanent återkallelse av gemenskapstillstånd ska ligga kvar i databasen om det rör sig om tillfällig återkallelse, eller fr.o.m. dagen för återkallelsen, om det rör sig om permanent återkallelse.305 I uppföljningen har framkommit att det inte har skett något utbyte av information mellan Transportstyrelsen och behöriga myndigheter i andra 304Rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (artikel 13). 305Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (artikel 14). Denna artikel trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE länder kring otillåten cabotage eller olaga yrkesmässig trafik. Inom Transportstyrelsen finns det ännu inte något nationellt elektroniskt register där allvarliga överträdelser registreras.306 5.5 Beställarens ansvar vid otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik Det finns också ett ansvar för beställaren av godstransporter. Om yrkesmässig trafik har drivits enligt yrkestrafiklagen och detta har skett utan tillstånd, dvs. olaga yrkesmässig trafik, döms den som yrkesmässigt för egen eller annans räkning har slutit avtal om transporten med trafikutövaren till böter eller fängelse i högst , om han kände till eller hade skälig anledning att anta att tillstånd saknades.307 När det gäller otillåten cabotage fanns det tidigare inte någon motsvarande reglering av beställarens ansvar. I den svenska förordningen om internationella vägtransporter fanns tidigare en reglering om beställarens ansvar som angav att om trafik som avses i denna förordning har drivits utan tillstånd, döms den som yrkesmässigt för egen eller annans räkning har slutit avtal om transporten med trafikutövaren till böter, om han kände till eller hade skälig anledning att anta att tillstånd saknades. har det genomförts en förändring av förordningen som innebär att beställaren kan åläggas ett ansvar även i fall av otillåten cabotage. Förordningens nya lydelse är att om trafik har drivits utan tillstånd eller om cabotagetransporter har utförts i strid med EU-förordningarna döms den som yrkesmässigt för egen eller annans räkning har slutit avtal om transporten med trafikutövaren till böter, om han eller hon kände till eller hade skälig anledning att anta att tillstånd saknades, eller att cabotagetransporten skedde i strid med någon av de nämnda EU-förordningarna. 308 Det kan noteras att beställaransvaret inte är strikt, dvs. att beställaren inte behöver genomföra någon egen kontroll av transportföretaget. Då förändringen av regelverket är genomförd har det under trafikutskottets uppföljning ännu inte funnits något ärende i där beställaransvaret har fått en rättslig prövning. Det kan uppmärksammas att det i uppföljningen har framkommit att i håller på att inleda 56 ärenden om beställarens ansvar för otillåten cabotage309 vid upphandlade godstransporter. I ärendena saknas ett flertal uppgifter på transporthandling- 306Transportstyrelsen , möte . 307Yrkestrafiklagen (SFS 1998:490) (2 § 6 kap.). 308Förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (6 §). 309Förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (6 § 2). (Förordning (EG) nr 1072/2009 artikel 8 ag). 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 Då arbetet med förundersökningarna just har inletts har ännu inte något ärende lämnats vidare till åklagare.310 Från menar man att beställaransvaret är en viktig del för att komma till rätta med de problem som finns både avseende otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik. Från i har man även pekat på att det finns försvårande faktorer när det gäller att rent faktiskt kunna utkräva beställarens ansvar. Något som man menar kan vara problematiskt är att det mellan beställaren och utföraren kan finnas flera led och att detta är något som kan försvåra utkrävandet av ansvar från beställaren. När det gäller frågan om beställaransvar menar i att det är svårt att kunna lägga ett straffrättsligt ansvar på beställarna.311 I finns en reglering (§ 7c GüKG) av beställaransvaret som liknar den svenska. Från den tyska branschorganisationen ställer man sig tveksam till beställaransvaret eftersom man anser att det innebär att beställaren får ett för stort ansvar.312 I finns en lag om beställarens utredningsskyldighet och ansvar vid anlitande av utomstående arbetskraft.313 En- ligt lagen är den som beställer ett arbete skyldig att utreda sin avtalspartners förmåga att sköta de lagstadgade förpliktelserna. Lagen syftar även till att säkra att underleverantörerna och de företag som hyr ut arbetskraft ska iaktta arbetsgivarens förpliktelser och att minimivillkoren i underleverantörernas och de hyrda arbetstagarnas förhållande uppfylls. I de fall en beställare ingår ett avtal med någon som har näringsförbud kan denne påföras en försummelseavgift om mellan 1 60016 000 euro.314 har i ett remisssvar på utredningen om en reformerad yrkestrafiklagstiftning lämnat synpunkter på beställarens ansvar och som modell för detta pekat på den finländska lagen om beställaransvar. framhöll i sitt remissvar att man anser att beställaren har en undersökningsskyldighet när det gäller slutande av avtal om transporten med trafikutövaren och betonade att den undersökningsplikten även bör gälla tredje part vid ett sådant avtal. pekade vidare på att själva transporten utförs av en annan utförare än den beställaren har slutit avtal med och att beställaren ska 310Polisen i , telefonsamtal . 311Åklagarkammaren i , möte . 313Lagen om beställarens utredningsskyldighet och ansvar vid anlitande av utomstående arbetskraft /2006. 314Arbets- och , Beställaransvar för den som anlitar utomstående arbetskraft. 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE ha en skyldighet att utreda sin avtalspartners förmåga att sköta de lagstadgade förpliktelserna.315 315 , e-brev . Godstransporter med överlaster medför många olika problem. Överlaster påverkar trafiksäkerheten på vägarna, bl.a. genom att lastbilarnas broms- och vägegenskaper försämras. Överlaster innebär även att konkurrensen för godstransporterna på väg snedvrids. Den ökade drivmedelsförbrukning som överlaster medför innebär också att miljön påverkas negativt. Att vägnätet utsätts för ett ökat och onödigt slitage från överlaster är ett annat problem som i sin tur även påverkar kostnaderna för underhåll och ombyggnader av vägar. En tungt lastad långtradare kan förorsaka samma vägslitage som flera hundratusen vanliga personbilar. Kapitlet inleds med trafikutskottets tidigare behandling av överlaster. Därefter beskrivs reglerna om vikter och överlaster samt utvecklingen av överlaster i . I kapitlet beskrivs även polisens överlastkontroller på vägarna samt det pilotprojekt med automatiskt vägningssystem för fordonsselektering som införts i . I kapitlet beskrivs även påföljderna vid överlaster i och andra länder samt hanteringen av överlastärenden. Kapitlet avslutas med en beskrivning av branschens egna åtgärder för att främja en god efterlevnad av lastreglerna. har behandlat motioner som rör överlast inom den tunga trafiken. Utskottet har bl.a. konstaterat att landets vägnät har byggts upp genom betydande ekonomiska insatser och att det därför är av stor samhällsekonomisk vikt att vägkapitalet inte bryts ned till följd av överlastade fordon. Utskottet har även pekat på att såväl trafiksäkerhet och fordonsekonomi som rättvisa konkurrensförhållanden inom transportnäringen motverkas genom överlastade fordon. Utskottet har även konstaterat att mätningar visat att andelen överlastade tunga fordon minskat, men att minskningen går alltför långsamt i förhållande till bl.a. de kostnader för vägslitage och trafiksäkerhetsrisker som överlastade fordon föranleder.316 6.2 Regler om vikter och överlast Regler om vikter och överlast finns i trafikförordningen. Där regleras att om en viss maximilast gäller för ett motordrivet fordon eller därtill kopplat fordon får tyngre last inte befordras med fordonet.317 316Se bl.a. bet. 2007/08:TU6 och bet. 2008/09:TU9. 3174 kap. 4 § trafikförordningen (1998:1276). Vägnätet, dock inte enskilda vägar, är indelat i tre bärighetsklasser. Allmän väg tillhör bärighetsklass 1 och övriga vägar som inte är enskilda tillhör bärighetsklass 2 eller 3 om inte annat föreskrivs. Det är eller kommunen, om den är väghållare, som meddelar föreskrifter om huruvida en allmän väg ska tillhöra bärighetsklass 2 eller 3. Hur mycket ett fordon får väga när det är lastat (bruttovikt) styrs av följande: axeltryck, boggitryck och trippelaxeltryck bruttovikt vid olika axelavstånd mellan första och sista axeln på fordon och fordonståg samt mellan axelkombinationer axelavstånd mellan bilens sista axel och släpets första axel.318 Enligt trafikförordningen döms ägaren av ett fordon till penningböter om han eller hon uppsåtligen eller av oaktsamhet har underlåtit att göra vad som har ankommit på honom eller henne för att hindra att fordonet brukas i strid mot gällande regler om axel-, boggi-, eller trippelaxeltryck eller bruttovikt.319 Regler om överlastavgifter finns i lagen om överlastavgift.320 I enlighet med trafikförordningen ska polisen hindra fortsatt färd om maximilasten för ett fordon överskridits med , eller det tillåtna axel-, boggi- eller trippelaxeltrycket överskridits med , eller bruttovikten för ett fordon eller den sammanlagda bruttovikten för ett fordonståg överskridits med , såvida inte särskilda skäl föranleder annat.321 Enligt yrkestrafiklagen ska ett tillstånd återkallas om tillståndshavaren eller den trafikansvariga har dömts för allvarliga eller upprepade överträdelser av fordons vikt och mått.322 6.3 Utvecklingen av överlaster Enligt uppgift från de åklagarkammare som intervjuats i samband med uppföljningen är ärenden som avser överlaster inte ovanliga. Enligt åklagarkamrarna är dessa ärenden också av den typen att de vanligtvis är enkla att hantera. Dåvarande genomförde mellan 2002 och 2009 årliga mätningar av axelaster och bruttovikter på ett antal platser i landet. Axellaster från tunga fordon svarar för en mycket stor del av nedbrytningen av det belagda vägnätet, och det är därför viktigt att ha information om den tunga trafikens omfattning och vilka vikter som belastar vägnätet. Syftet med att samla in kunskap om verkliga laster på vägnätet och omfattning av överlaster har varit att få 318TSVFS 1978:10 och VVFS 1998:95. 31914 kap. 11 § trafikförordningen (1998:490). 320Lagen (1972:435) om överlastavgift. 32114 kap. 15 § trafikförordningen (1998:1276). 3225 kap. 2 § yrkestrafiklagen (1998:490). underlag för olika åtgärder för att uppnå en bättre regelefterlevnad, underlag för planering av vägunderhåll samt underlag för dimensionering av åtgärdsinsatser. Trafikens nedbrytningseffekt på väg beror på den vikt som passerar, antal fordon samt typ av fordon, dvs. antal axlar som vikten är fördelad på. Från vägunderhållssynpunkt är ett av problemen med överlaster att nedbrytningseffekten ökar snabbt med ökande vikt, vilket innebär att en överlast på en axel inte fullt ut uppvägs av att andra axlar är lägre lastade. Alla tunga fordon bidrar till nedbrytningen, men överlastade fordon bidrar proportionellt sett betydligt mer än övriga. Enligt mätningar visar utvecklingen av medelöverlasten för fordon tyngre än (filtrerat ) på tydligt minskade överlaster för varje mätsäsong . Resultaten från mätplatserna visar att var vart tredje tungt lastat fordon överlastat jämfört med vart femte . Källa: , Publikation 2010:9. konstaterade att mätningarna visar på att det finns stora variationer mellan olika mätplatser och att omfattningen minskar på flera platser och ökar på några. Den sammantagna bild som redovisas är dock att även om man kan se en kontinuerlig minskning av överlasterna återstår fortfarande omfattande problem där man kan se överlaster hos av de fordon tyngre än som vägts. konstateras att axellasterna svarar för en betydligt större andel av överlasterna än vad de gjorde då mätningarna startade. har i uppföljningen uppmärksammat att ett fordon kan ha rätt lastvikt men godset felaktigt placerat i längsled och att axellasterna då blir fel.323 Enligt har kommunikation med trans- 323 , e-brev . portörer och transportköpare visat sig vara en framkomlig väg för att öka förståelsen för den problematik som överlaster innebär.324 Enligt visar preliminära uppgifter att överlasterna minskade till för fordon tyngre än jämfört med . Även medelvikten per tungt fordon minskade ca jämfört med tidigare. Enligt är det dock oklart huruvida konjunkturen har inverkat. Mätningar har även genomförts , men det finns ännu inte några sammanställningar av preliminära resultat.325 genomförde 2007 mätningar av regelefterlevnaden inom den kommersiella godstrafiken på det statliga vägnätet.326 Resultaten från kontrollerna visade på en god efterlevnad av mått och vikt.327 I samband med genomförandet av uppföljningen har ombetts att ta fram uppgifter på årsbasis om antal överträdelser med tunga lastbilar mot reglerna om överlast samt hur många av dessa som har rapporterats vidare till åklagare. har även ombetts att ta fram uppgifter för hur stor del av de böter som polisen utfärdar för överlaster som betalas och om det finns skillnader mellan svenska och utländska lastbilar. Enligt uppgift från går det inte att hämta sådana uppgifter från deras nuvarande datasystem.328 För att uppskatta vad överlasterna innebär för kostnaderna för slitage på vägnätet har gjort två övergripande analyser. Den första analysen bygger på beräkningar av hur mycket mer, dvs. tjockare, asfaltlager som skulle behövas för att förebygga skador som beror på nedbrytningen från överlaster. Enligt behövs i det första fallet mer än för att öka motståndet mot belastningsskador relaterat till vägens dimensionering. Enligt är det rimligt att anta att man faktiskt skulle utföra ungefär hälften av detta i förebyggande syfte, med hänsyn till att underhåller vägnätet utifrån ett behov som redan har uppstått. Den andra analysen bygger på beräkningar av hur mycket förstärkningsåtgärder i undre asfaltlager som utförts . I denna analys pekar på att en uppföljning av förstärkningshöjande åtgärder som utförts på vägnätet visar att medelvärdet (20082010) hamnar på ca enbart för de undre lagren. Enligt är dessa åtgärder lättare att hänföra till belastningsskador än skador på slitlagret där andra faktorer som slitage och åldring också påverkar. pekar på att det även här är rimligt att anta att hälften av 324Vägverket, BWIM-mätningar 2009 Sammanfattning. 325Trafikverket, e-brev . 326Mätningarna genomfördes i , , , och . Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. 328Rikspolisstyrelsen, möte . kostnaden går att relatera till överlaster, medan den andra hälften kommer från bärighetsanslag, nya vägar, förbättringar, tjälsäkring och kompensation för att tåla högre last än tidigare dimensionering. Enligt beräkningar skulle en grov uppskattning av kostnader för överlasterna vara att de uppgår till ca , vilket motsvarar av underhållsbudget för det belagda vägnätet 2010.329 6.4 Kontroller och vägning av lastbilar 6.4.1 Polisens vägning av fordon ute på väg Ett vägningsmoment ska innefatta kontroll av axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt bruttovikt.330 331 Vägning ska ske där lutningsförhållandena är mindre än (). 6.4.2 Automatiska vägningssystem för selektering av fordon med överlast I bl.a. , och har man liksom i flera andra delar av världen infört automatiska vägningssystem för att underlätta identifieringen av överlastade fordon. Detta kallas även Weight in movement (). Vissa länder började använda automatiska vägningssystem , och en uppskattning är att det finns flera tusen automatiska vägningssystem installerade runt om i världen. Inom och dåvarande har man uppmärksammat och mer allmänt diskuterat behov och nytta av automatiska vägningssystem. I likhet med har inte heller de övriga nordiska länderna infört automatiska vägningssystem. För del har det dock skett en förändring genom att inlett ett samarbete med polisen i och installerat ett automatiskt vägningssystem med en högfartsvåg monterad i vägen. Den registrerar samtliga fordon som passerar vid E4 i norrgående riktning vid i Stockholm.332 Mätningarna sker i normal motorvägshastighet och stör inte trafiken. Systemet har testats och används . sparar samtliga data i en trafikdatabas och polisen får ett verktyg för selektering av fordon med överlast. Det är viktigt att notera att vägningssystemet inte kan ersätta den manuel- 329Trafikverket, e-brev . 330Med axeltryck/boggitryck/trippelaxeltryck avses den sammanlagda statiska vikt som hjulen på en hjulaxel/boggi/trippelaxel för över till vägbanan. Med bruttovikt på fordon avses den sammanlagda statiska vikt som samtliga hjul, band eller medar på ett fordon vid ett visst tillfälle för över till vägbanan. 331Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vägning av fordon med portabla fordonsvågar, RPSFS 2003:5 FAP 335-1. 332Trafikutskottets uppföljningsgrupp besökte i den 3maj 2011 för att på plats ta del av hur det nya vägningssystemet fungerar. la vägningen av fordon som polisen gör; däremot fyller det sin funktion som selekteringsinstrument och kan göra polisens arbete med vägning och kontroller av överlaster mer effektivt. I har kommunen gått med på att upplåta mark som är lämplig att använda för en kontrollplats. Enligt kostar det ca att installera ett vägningssystem som täcker båda riktningarna (dvs. totalt 6 filer). Den vägningsstation som har installerats i har finansierats med medel från . Enligt uppgift har inte avsatt några ytterligare medel för installationer av fler automatiska vägningssystem.333 Uppföljningsgruppens besök hos trafikpolisen i uppföljningsgrupp besökte trafikpolisen i för att bl.a. få ta del av hur det nya automatiska vägningssystemet fungerar och hur polisen arbetar med vägning och kontroller av överlast. Wimsystemet består av givare i samtliga körfält, som registrerar fordonslängd, axelavstånd, hastighet samt vikterna på fordonets samtliga axlar. kan från Wimsystemet hämta information om bl.a. när eller flest tunga transporter sker och flest överlaster passerar samt hur många fordon och hur mycket bruttoton som färdas på vägen. Polisens kontrollverksamhet uppges kunna bli mer effektiv genom att den lättare kan identifiera de fordon som verkligen är för tunga för genomförande av kontrollvägning och lagföring. När polisen använder systemet kan den se de lastbilar som passerar på en uppkopplad dator. I de fall ett fordon har överlast rödmarkeras bilden med fordonet samt de viktuppgifter som anges i den bild som finns bredvid. BILDERNA NEDAN VISAR EN LASTBIL SOM PASSERAR VÄGNINGSSYSTEMET OCH HAR FÖR TUNG LAST PÅ EN AXEL. 333 , och . Källa: Peek traffic solutions, e-brev . När en lastbil med överlast identifieras hämtas den in till en särskild kontrollplats där polisen genomför en ytterligare vägning med vågar. Enligt polisen har det med moderna lastbilar blivit svårare att med blotta ögat kunna se vilka bilar som är överlastade. En orsak till detta är att luften i däcken och fjädringen kan regleras i lastbilen och att det då kan bli svårare att upptäcka en överlast vid förbipassage. De vägningarna som polisen gör är både tidskrävande och tunga att genomföra då varje våg som ska placeras under hjulen väger ca .