rfr · GZ0WRFR6d2 · 2012-05-28 00:00:00 — Man har försökt på enhetschefsnivå att komma överens och jag försöker med min motsvarighet. blir det en politisk fråga om vem som egentligen ansvarar för den här frågan.269 Ytterligare en expeditionschef beskriver att just bedömningen av vem som ska svara på ett spörsmål är en tidskrävande process: Det tar tid att utreda det. sätter man sig på enheterna och diskuterar det tjänstemän emellan, mellan de olika departementen. Sedan är det expeditionscheferna som får avgöra var det hamnar. Jag tycker ändå att det tar att hålla på med det där. Och det är svårt. Ofta är det avvägningsfrågor. Man tittar i förordnandena och ser att här är det den. Och här har vi till och med internt problem med vem som ska ta det mellan våra statsråd. För de går i varandra rätt mycket ansvarsområdena.270 Olika politiska ledningar kan också vara oense om inom vems ansvarsområde en frågeställning hör hemma.271 En av statssekreterarna talar om överlämningsprocessen som en petter-lek, men påpekar att motsatsen, där andra statsråd som tycker att de mycket väl skulle kunna tänka till om mitt statsråds portfölj vill svara på ett spörsmål.272 Beroende på spörsmålets innehåll kan det således bli konflikt om vem som ska besvara det på grund av att flera statsråd vill besvara eller att inget statsråd vill besvara frågorna.273 Tjänstemän på samtliga tre departement i undersökningen understryker att det läggs ned väldigt mycket arbete på att avgöra vem som äger en fråga. Det innebär att tiden rullar iväg och handläggningstiden blir kortare och kortare för den tjänsteman som ska skriva svaret.274 När det gäller skriftliga frågor är det i princip omöjligt att hinna om man inte omgående kommer överens om vem som ska svara.275 Flera tjänstemän upplever att den process i vilken det avgörs vem som ska besvara en fråga kan påverka om svaret lämnas i tid.276 Det finns olika skäl till att spörsmål hamnar hos ett statsråd men besvaras av ett annat. Det kan vara spörsmål som rör nya områden, eller uppmärksammar en fråga ur ett nytt perspektiv som inte helt naturligt ryms inom det tänkta svarande statsrådets ansvarsområde. Att besvara spörsmålet skulle då 269Intervju med , expeditionschef, . 270Intervju med , expeditionschef, , . 271Intervju med , expeditionschef, och , planeringschef, , . 272Intervju med , statssekreterare, , . 273Intervju med , statssekreterare, , . 274Intervju med , planeringschef, , . 275Intervju med , expeditionschef, , . 276Intervju med , enhetschef, , , och intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I innebära att statsrådet klev in på ett nytt område.277 handlar det om att områden går in i varandra, exempelvis frågor som rör gränslandet mellan social- och arbetslöshetsförsäkring. Regeringsombildningar eller förändringar i statsrådens portföljer föranleder att frågor hamnar fel. Ofta fortsätter att ställa frågan till ett statsråd vid det departement som har ansvarat för frågan, även när det gått förhållandevis sedan förändringen genomfördes.278 Ett exempel från intervjuundersökningen är att länge hade ansvar för statliga bolag som . efter det att ansvaret övergått till ställdes frågor om bolaget till . I det fallet är inte det svåra att avgöra vem som ska svara på ett spörsmål, men det krävs ändå kontakter och ett formellt beslut om att lämna över.279 Att en fråga hamnar hos vad som i uppfattas som fel statsråd kan också vara en konsekvens av att en riksdagsledamot försöker sätta fokus på en aspekt av en sakfråga och frågeställaren vänder sig [därför] medvetet till så att säga fel statsråd.280 Ett annat exempel är interpellation 2010/11:3 och ungdomsarbetslösheten i som lämnades till . Interpellationen var ställd till det då nytillträdda statsrådet , som inte har ansvar för vare sig ungdomsarbetslöshetsfrågor eller Nordenfrågor. tog emot fyra interpellationer från : interpellation 2010/11:428 Initiativ i regionfrågan, interpellation 2010/11:308 Brist på bostäder som flaskhals för tillväxt, interpellation 2010/11:194 Ökad barnfattigdom och ojämlikhet och interpellation 2010/11:147 Pensionssystemet för scenkonsten. De interpellationer som felaktigt hamnat på rör frågor som har legat där, men som i samband med regeringsombildningen flyttades till . Det tycks således vara så att kammarkansliet inte har uppdaterat sin information om hur statsrådsportföljerna ser ut eller om vilket statsråd som ansvarar för vilka frågor. Spörsmål kan också vara otydligt formulerade, varför tjänstemännen i måste tolka vad avsikten med frågan är.281 Det är inte alltid en helt enkel bedömning att göra, t.ex. om en fråga är en jordbruksfråga eller en upphandlingsfråga. En enhetschef menar att det kunde vara lämpligt att fundera på hur frågorna formuleras. Även om det inte är något stort problem skulle en större tydlighet i själva frågeformuleringarna kunna underlätta arbetet i . 277Intervju med , expeditionschef, och , planeringschef, , . 278Intervju med , expeditionschef, , . 279Intervju med , expeditionschef, , . Intervju med , politiskt sakkunnig, , . exemplifierade med att antogs vara Nordenminister länge fast han aldrig varit det. 280Intervju med , expeditionschef, , . 281Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 282Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I Att riksdagsledamöter ställer frågor till ett stort antal statsråd där bakgrundsformuleringen är identisk, men själva frågeställningen varieras något, skapar diskussioner om hur besvarandet av dessa ska hanteras i . Det kan exempelvis handla om hur statsrådet arbetar för jämställdhet, mot diskriminering eller för att främja företagande på sitt ansvarsområde. måste då bedöma om respektive statsråd ska besvara sin fråga eller om det statsråd som är ansvarigt för den bakomliggande huvudfrågeställningen ska besvara samtliga frågor. En expeditionschef menar att diskussionen i sig tar timmar av funderingar och diskussioner för tjänstemännen på de inblandade departementen.283 En intressant fråga i sammanhanget är vem som ska kontrollera vem med hjälp av frågeinstituten? Är det enskilda riksdagsledamöter som ska kontrollera enskilda statsråds arbete eller är det snarare som institution som med frågeinstitutets hjälp ska kontrollera regeringen som kollektiv? I är utgångspunkten att regeringen fattar beslut kollektivt.284 Svaren på skriftliga frågor och interpellationer är således att betrakta som hela regeringens gemensamma svar. En ledamot som ställer samma fråga till samtliga statsråd kan således endast förvänta sig att få regeringens svar.285 En expeditionschef menar att det ibland känns som om tanken är att spela ut olika statsråd mot varandra, vilket inte ska kunna hända om beredningsprocess fungerar.286 Det förekommer också att ett och samma spörsmål innehåller ett flertal frågeställningar som rör olika statsråds ansvarsområden. Även detta komplicerar arbetet i , eftersom det då kan vara svårt att avgöra vilket statsråd som bör svara på frågan och vilket departement och vilken enhet som bör ta huvudansvaret för att bereda svaret. En enhetschef lyfter fram att det skulle vara bättre att dela upp frågorna i flera enskilda frågor istället för att ha ett antal skilda frågeställningar inom ramen för samma spörsmål.287 Frågorna bereds ändå gemensamt, men diskussionen om vem som bör svara skulle kunna undvikas på det sättet. Departementen vet att det är ont om tid i arbetet med svar på spörsmål, varför de ofta hjälper varandra med underlag till svaren. Det kan till och med vara så att ett departement utarbetar hela svaret, men att ett statsråd på ett annat departement svarar.288 I flertalet intervjuer framkommer kritik mot kammarkansliets bedömningar av till vilket statsråd skriftliga frågor och interpellationer ställs. En statssekreterare uttrycker förvåning över att de skickar så fel och säger att lite duktigare kunde de nog vara på kammarkansliet.289 Det finns också en bild av att riksdagsledamöter ibland insisterar på att ställa en fråga till ett statsråd som de vet inte ansvarar för sakområdet, trots att kammarkansliet har påpekat 283Intervju med , expeditionschef, , . 284Intervju med , expeditionschef, , . 285Intervju med , expeditionschef, , . 286Intervju med , expeditionschef, , . 287Intervju med , enhetschef, , , . 288Intervju med , enhetschef, , , . 289Intervju med , statssekreterare, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I lyfter de anställda i fram att det står riksdagsledamoten fritt att ställa frågan till det statsråd ledamoten vill.290 Flera menar dock att det skulle underlätta för arbete om hade bättre kännedom om och var ordentligt uppdaterad på gällande paragraf 5-förordnanden.291 Ett alternativ till att öka kammarkansliets kunskap om gällande paragraf 5-förordnanden vore att samtliga spörsmål ställdes till en enhet i , exempelvis på Statsrådsberedningen.292 Därifrån skulle samtliga frågor och interpellationer fördelas direkt till ansvarigt statsråd och förekomsten av svar som hamnat fel skulle då minska. Det finns dock flera problem med ett sådant förslag. Ett är att den enskilde riksdagsledamoten inte har möjlighet att rikta spörsmålet till det statsråd som ledamoten önskar svar från. Ett annat är att en sådan ordning troligtvis inte skulle fungera särskilt väl för . Den organisering som sker i genom mekanismer som hissning och lyftning innebär att frågor i första hand avgörs på tjänstemannanivå och endast vid behov flyttas uppåt i den hierarkiska organisationen. En ordning där Statsrådsberedningen fördelar spörsmålen skulle innebära en motsatt ordning, där det slutgiltiga ställningstagandet om vem som äger frågan är gjord på förhand, utan att enheterna fått säga sitt. Det skulle förmodligen inte vara lättare för Statsrådsberedningen att göra gränsdragningen och skulle kunna leda till andra konflikter.293 En annan lösning skulle kunna vara att den som fått frågan besvarar den. Konsekvensen skulle troligtvis bli dels interpellationsdebatter med statsråd som inte ansvarar för eller har kunskap om en viss sakfråga, dels att statsministern skulle bindas upp i debatter.294 Möjliga förändringar att överväga: a)Att förstärka kunskapen om organisation och statsrådens portföljer hos kammarkansli. b)En överenskommelse om att inte ställa samma fråga till fler än ett statsråd vid samma tillfälle, eftersom statsrådet svarar å regeringens vägnar. c)En överenskommelse om att endast ställa en fråga per skriftlig fråga. 290Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 291Intervju med , expeditionschef, , . 292Jmf , där det finns en särskild enhet för att hantera regeringens relation till parlamentet som kallas The Parliamentary Unit. 293Intervju med , expeditionschef på , 294Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I 4.4.2 Som man frågar får man svar Vad är ett bra svar på ett spörsmål från ? Det finns en promemoria som tar upp formalia för hur svar på spörsmål ska ställas upp.295 Men vad ska det stå och vad kan det stå i svaren? I är den bild av hur ett svar på en skriftlig fråga ska vara som målas upp att det ska vara kort, koncist och informativt och svara på frågan så långt det är möjligt.296 En enhetschef menar att ett bra svar är tydligt och har ett budskap som går fram.297 En expeditionschef menar att ett bra svar är ett svar som statsrådet är nöjt med och det som statsrådet vill svara.298 Ett bra svar har också riktiga sakuppgifter som inte kan antastas och korrekt formalia.299 En stabschef menar att ett bra svar är sammanfattande och ger en bra bild av området.300 Riksdagsledamöternas frågor kan ha olika syften, och på samma sätt kan statsråd och tjänstemän i ha olika avsikter med sina svar. Det är fel att anta att de endast svarar rakt upp och ned på de frågor som riksdagsledamöterna ställer. Statsråden och deras medarbetare beslutar vilken sorts svar som ska ges. De kan välja att använda frågan för att själva få god publicitet och ta egna politiska poänger, de kan använda tillfället för att presentera en nyhet, de kan helt enkelt bara svara på den ställda frågan eller, om det döljer sig någon form av problem bakom frågan eller om den ännu ej är avgjord eller kan besvaras, kan ett icke-svar eller ett undvikande svar ges. Det är således statsrådets önskemål om innehåll och statsrådets nöjdhet som är i fokus ur perspektiv. Det varierar också mellan olika statsråd hur de vill svara. Medan några vill ha med allt som gjorts , vill andra ha mycket korta svar.301 När det gäller interpellationssvar vill vissa statsråd ha kortfattade svar för att kunna spara krutet till replikväxlingen.302 En planeringschef framhåller: Där kan man väl säga det att det är ganska stor skillnad på ministrar. Med Littorin där bara skrev man och man undvek egentligen att svara på frågorna. Vår nuvarande arbetsmarknadsminister, hon vill svara på frågorna. Det är sympatiskt, men utsätter man sig då för en del risker om man är för tydlig.303 Ett svar på ett spörsmål innehåller sällan eller aldrig vad som i beskrivs som ny politik. En politiskt sakkunnig beskriver det som följer: 295Intervju med , expeditionschef på , 2011-05- 296Intervju med , statssekreterare, , , intervju med , expeditionschef, , . 297Intervju med , enhetschef, , , . 298Intervju med , expeditionschef, , . 299Intervju med , expeditionschef, , . 300Intervju med , stabschef, , . 301Intervju med , expeditionschef, , . 302Intervju med , statssekreterare, , . 303Intervju med , planeringschef, , 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I På en skriftlig fråga är ett bra svar ett svar som ger svar på frågan men som inte innebär någon som helst policyförändring och som inte genererar några följdfrågor. Timing är således avgörande för vilket svar som ges.305 Kommande beslut kan oftast inte inväntas och det är för kort om tid för att man ska hinna bereda en policyförändring inom ramen för beredningen av svaret.306 nagelfars svaren inte på samma sätt som görs med en proposition, eftersom det inte är några politiska förändringar som presenteras.307 Den knappa tiden gör att statsrådet egentligen skulle vilja säga något annat, men inte kan eftersom förhandlingen och beredningen i inte hinner avslutas inom ramen för tidsgränserna. Det finns inte kapacitet att förhandla fram policyförändringar på ministernivå på den tiden.308 Om något nytt ändå kan sägas, innebär det att det var något som man nästan hade förhandlat färdigt.309 försöker ändå få med kommande regeringsbeslut, genom att fördröja svaret eller kanske korta delningstiden så att ett regeringsbeslut kan komma med i svaret.310 En stabschef menar att få politiska processer går framåt tack vare ett spörsmål från , men att det däremot finns exempel på motsatsen, där underhandslösningar hindrats på grund av att ett formellt och offentligt svar avkrävs i ett svar på spörsmål.311 Om spörsmål gäller en fråga som regeringen bereder och där det kanske finns olika uppfattningar i regeringen, blir svaret att bereder frågan.312 Av intervjuundersökningen framgår att uppfattningen om detta standardsvar går isär i organisationen. Vissa menar att det är ett dåligt svar som används när man inte kan svara för att man är mitt i en process och inte kan föregå den.313 Andra menar att det är ett helt acceptabelt svar, eftersom det ofta handlar om att processen internt inte är avslutad och att riksdagsledamoten ändå fått föra fram sina åsikter.314 304Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 305Intervju med , expeditionschef, och , planeringschef, . 306Intervju med , politiskt sakkunnig, , . 307Intervju med , enhetschef, och sociala tjänster, , . 308Intervju med , enhetschef, , , . 309Intervju med , enhetschef, , , . 310Intervju med , expeditionschef, , . 311Intervju med , stabschef, , . 312Intervju med , stabschef, , . 313Intervju med , enhetschef, , , . 314Intervju med , stabschef, , , intervju med , expeditionschef, , intervju med , statssekreterare, , 2011- 05-17. 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I I intervjuundersökningen framkommer en underliggande kritik mot frågorna. Flera tjänstemän och politiskt anställda menar att om innehållet i spörsmålen var intressantare och relevantare skulle statsrådens intresse av att svara och på ett bra sätt öka.315 Frågor uppfattas ofta som oprecisa och otydliga.316 En expeditionschef har till och med ringt och frågat kammarkansliet vad som avses, men inte fått något svar. Det blir då som får tolka frågeställningen.317 Frågeställningarna hör inte alltid ihop med bakgrunden och det är då svårt att veta om frågeställaren vill ha svar kring frågeformuleringen eller bakgrunden.318 finns ingen skillnad mellan frågorna i en skriftlig fråga och i en interpellation, vilket kan resultera i att statsrådet står i kammaren och försöker ha en debatt om något som inte går att debattera.319 En expeditionschef menar att tjänstemannaorganisationen i skulle kunna ta ett större ansvar för kvaliteten på spörsmålen. Även om det är riksdagsledamöternas privilegium att ställa frågorna borde tjänstemännen kunna bistå dem med att formulera en tydligare frågeställning och ställa frågorna till rätt statsråd.320 I intervjuundersökningen framkommer en stor irritation över att riksdagsledamöter skickar in samma eller liknande spörsmål till olika statsråd eller vid upprepade tillfällen till samma statsråd. En expeditionschef menar att det nästan [är] karbonkopia mellan frågorna.321 En statssekreterare säger att det är ju förvånansvärt hur en och samma interpellant kan ställa likartade frågor till ett och samma statsråd.322 En stabschef på ett annat departement menar till och med att frågeinstituten har perverterats.323 Han uppfattar det som att det viktiga för ledamöterna är att få in en notis i lokalpressen och att det inte finns någon sållning bland de frågor som ställts.324 Ett exempel på när riksdagsledamöter ställer i princip samma fråga till ett flertal statsråd är de tio skriftliga frågor som riksdagsledamoten (C) lämnade in den 16 maj 2011.325 De tio frågorna har alla rubriken 315Intervju med , expeditionschef, , . 316Intervju med , expeditionschef, , . 317Intervju med , expeditionschef, , . 318Intervju med , expeditionschef, , 319Intervju med , stabschef, , , intervju med , expeditionschef, , . 320Intervju med , expeditionschef, , . 321Intervju med , expeditionschef, , . 322Intervju med , statssekreterare, , . 323Intervju med , stabschef, , . 324Intervju med , stabschef, , . 325Skriftlig fråga 2010/11:525 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till statsrådet (M), skriftlig fråga 2010/11:516 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till utbildningsminister (Fp), skriftlig fråga 2010/11:517 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till (M), skriftlig fråga 2010/11:518 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till närings- och energiminister (C), skriftlig fråga 2010/11:519 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till miljöminister (C), skriftlig fråga 2010/11:520 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till landsbygdsminister (C), skriftlig fråga 2010/11:521 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I tagsfrämjande åtgärder och brödtexten är i huvudsak identisk i samtliga Själva frågeställningen har dock varierats beroende på statsrådets Exempelvis får statsministern frågan om vilka åtgärder han avser vidta för att främja departementsövergripande åtgärder för att främja företagsamhet som ett viktigt mål för regeringens samlade politik.326 Frågan varieras sedan så att kultur- och idrottsministern får frågan om vilka åtgärder kulturministern avser vidta för att främja villkoren för företagare inom kultur- området och landsbygdsministern om vilka åtgärder han avser vidta för att främja ett diversifierat näringsliv på svenska landsbygden.327 Den kritik som framkommer i intervjuundersökningen gäller även när samma fråga ställs ett upprepat antal gånger med kortare mellanrum. expeditionschef understryker att om en ledamot ställer en fråga och sedan upprepar samma fråga så har det vanligen inte hänt mycket på det området.328 En enhetschef menar att de oftast inte kan ge något annat svar senare och att de frågorna därför känns onödiga: Det kan bli ett irritationsmoment. De har redan fått det svar som vi lyckas få fram just Låt oss jobba istället.329 Även en statssekreterare tycker att det är slöseri Det är väldigt mycket, som jag upplever det, slöseri med tid när samma fråga kommer i olika permutationer. klart att det hackar upp statsrådets tid naturligtvis, det gör det. vill man ju sköta det snyggt gentemot kammarkansliet så att man svarar inom utsatt tid, så visst, det vållar problem i det praktiska dagliga arbetet att kunna sköta sina andra viktiga åtaganden.330 En stabschef menar att det drar oerhörda resurser att svara på frågor som är helt irrelevanta.331 Även om det till viss del handlar om att kopiera ett tidiga- re svar ska svaret skrivas samman, läsas av minst sex tjänstemän och godkän- nas, något som i sig tar tid.332 Flera av de intervjuade nämner även att det ofta kommer många spörsmål precis innan har uppehåll. det blir anhopningar av frågor för tjänstemän att bereda kultur- och idrottsminister (M), skriftlig fråga 2010/11:522 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till justitieminister (M), skriftlig fråga 2010/11:523 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till finansmi- nister (M), skriftlig fråga 2010/11:524 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till arbetsmarknadsminister (M) och skriftlig fråga 2010/11:525 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till statsminister (M). Skriftlig fråga 2010/11:525 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till stats- minister (M). Skriftlig fråga 2010/11:521 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till kul- tur- och idrottsminister (M) och skriftlig fråga 2010/11:520 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till landsbygdsminister (C). Intervju med , expeditionschef på , 2011-05- Intervju med , enhetschef, , , Intervju med , statssekreterare, , Intervju med , stabschef, , . Intervju med , stabschef, , . 4 FRÅGEINSTITUTET OCH ARBETSBELASTNINGEN I precis innan de ska gå på semester.333 I vissa fall, om spörsmål inkommer i princip och berör samma sak kan svaren slås samman: Vi slår bara samman frågor när det är helt uppenbart att frågorna överlappar varandra väldigt mycket. Det är inte så att vi har något system för det. kan vi lika gärna skriva två svar, men vi försöker ju effektivisera.334 Planeringschefen på menar att de många likalydande frågorna indirekt kan påverka statsrådens prioritering av debatterna: Jag vet inte om det är så att man upplever att det är samma sak som händer gång på gång. Man tycker inte att det är lika viktigt. Står där ensam i kammaren och läser upp sitt svar och har gjort det gång på gång. skriver vi till och med i interpellationen att den och den dagen stod jag här i kammaren och sa samma sak.335 Det förekommer också att olika ledamöter ställer i princip samma fråga. En expeditionschef understryker att det handlar om kontrollmakt och inte den enskilde ledamotens, varför det vore rimligt att om har fått ett svar på frågan så bör samtliga ledamöter ha fått svaret.336 Möjliga förändringar att överväga: a)Att stärka kunskapen hos riksdagsledamöterna och riksdagsförvaltningen om vilka spörsmål som har ställts och vilka svar som har givits, exempelvis genom att informera samtliga ledamöter om att ett visst spörsmål ställts och att svar på detta spörsmål inkommit. b)Införa en begränsning att likalydande spörsmål (eller spörsmål med innehållsmässigt samma innehåll) endast får ställas en gång per om ingen större förändring i den aktuella frågan har inträffat. Det innebär att ett statsråds svar anses vara regeringens svar till , inte enbart till frågeställaren och att ett nytt svar inte kan avkrävas regeringen efter det att ett svar har givits. ansågs det pressade tidschemat för besvarandet av frågor påverka arbetsbelastningen för .