rir · H0B511 · 2012-05-16 00:00:00 — leveransförseningar för vissa viktiga komponenter (till exempel radioapparater med tillbehör). Konsekvenserna av detta beskrivs i nästa kapitel. NBG11 producerades i skarven mellan det gamla sättet att försörja förbanden med soldater som baserades på värnplikten och det nya byggt på frivilligt anställda soldater. När rekryteringen av soldater till NBG11 påbörjades stod det klart att Försvarsmaktens personalförsörjning i fredstid skulle bli avhängig möjligheten att kunna anställa soldater, även om alla formella beslut ännu inte fanns på plats. Utredningen om totalförsvarsplikten (SOU 2008:98) föreslog att värnplikten skulle bli vilande Det så kallade insatsförsvaret kunde inte bygga på värnpliktiga som inte hade skyldighet att tjänstgöra i internationella insatser. fattade beslut att upphäva värnplikten i fredstid och ersätta värnpliktsutbildningen med en frivillig grundutbildning.225 De soldater som fullgjorde sin värnplikt 2009/2010 blev i och med detta den sista kullen. Lagen om utlandsstyrkan avskaffades med hänvisning till att internationella insatser är en del av Försvarsmaktens ordinarie verksamhet.226 223Beslut om behovssättning NBG11 , HKV 03600:57060, samt Beslut om behovssättning av NBG11 , HKV 03600:67536, . behovssättning av NBG11, HKV 03600:64895, samt Tillgänglighet Ptgb6 beslut, HKV 200:63210, . 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, skr 2009/10:269. 2009/10:160, s. 137. Lag (SFS 1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Upphävd och ersatt av lag SFS (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Försvarsmakten beslutade om internationell arbetsskyldighet för alla anställda, vilket innebar att anställningsavtalen omreglerades för att återspegla detta.227 kritik mot personalförsörjningen av NBG08 handlade om brister i samordningen, att avtalen inte var klara , att nya avtal hade behövts vid insats samt att soldaterna sades upp av ekonomiska skäl. Soldaterna i de förband som pekats ut för NBG11 var värnpliktiga under utbildning. Enligt EU:s tidslinjal för uppsättande av stridsgrupper borde befattningsutbildningen, det vill säga grundutbildningen, ha varit klar före beredskap. För att få så färdigutbildade och samtränade förband som möjligt var det, i likhet med vad som gällde för NBG08, viktigt för Försvarsmakten att rekrytera huvuddelen av soldaterna bland de värnpliktiga. Annars fanns det en risk att grundläggande utbildning och träning skulle behöva göras om . Målsättningen var att av de värnpliktiga i arméförbanden skulle anställas för internationell tjänst, vilket förutom NBG11 även inkluderade ISAF-styrkan i , styrkan i Kosovo (både insatsen i och i Kosovo ingick i utlandsstyrkan) och den så kallade strategiska reserven.228 4.4.2 Ansvarsfördelning i personalförsörjningsfrågor inom Försvarsmakten Personalstaben har processansvar för rekrytering samt sakansvar för frågor om anställningsvillkor. Produktionsledningen har ansvar för förbandsproduktionen inklusive bemanning och direktivrätt över förbanden. Under produktionsledningen finns HR-centrum vars uppgift är att utifrån efterfrågan stödja förbanden vid rekrytering. HR-centrum inrättades som ett led i den så kallade HR-transformationen då det administrativa HR-stödet centraliserades av rationaliseringsskäl.229 Rekryteringen till NBG11, utlandsstyrkan och den strategiska reserven skedde samordnat, men de övriga enheterna var högre prioriterade än NBG11. gjorde personalstaben en övergripande plan för NBG11.230 Planen gavs ut som ett tillägg till verksamhetsuppdraget till förbanden . Planen angav att erfarenheter från NBG08 skulle beaktas, men det framgick inte vilka erfarenheter som var viktiga att ta hänsyn till. 227Internationell arbetsskyldighet, HKV 16 320:60761, . 228Verksamhetsuppdrag och (prel) 2011 samt inriktning av verksamheten , uppslag 2.3 position 1, HKV 23 250:67331, , s. 5. 229Försvarsmaktens årsredovisning 2009, bilaga 2, HKV 23 386:51392, , s. 4. 230Plan för rekrytering NBG11, strategisk reserv och utlandsstyrkan - Tillägg till VU, HKV 23 250:57242, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA ansvariga för olika uppgifter. Den saknade en övergripande beskrivning av hur ansvaret är fördelat utifrån rekryteringsprocessens olika delar. En tidsmässig detaljplanering av rekryteringen gjordes av HR-centrum.231 I huvudsak följdes planen. Personalbehov och sammansättning av NBG11, liksom beredskap för de ingående enheterna skulle avgöras av insatsledningen.232 Personalstaben var ansvarig för anställningsvillkor. Informationsstaben hade ansvar för central marknadsföring och förbanden för information på lokal nivå.233 HR-centrums uppgift var att ge förbanden stöd i rekryteringsarbetet samt att administrera ansökningarna.234 Ansvaret för att rekrytera soldater till NBG11 låg hos respektive förbandschef.235 Vid en insats skulle personalansvaret överföras från de enskilda förbanden till styrkehögkvarteret (FHQ). Hur rekryteringen skulle samordnas mellan förbanden framgick dock inte. 4.4.3 Svårigheter att samordna rekryteringen Avsaknaden av en tydligt utpekad samordningsansvarig i rekryteringen till NBG11 ledde bland annat till att personalchefen vid styrkehögkvarteret fick ta på sig ansvaret för att bedöma vilka soldater som skulle rekryteras till vilken enhet.236 När den första rekryteringsomgången var avslutad var förbanden endast delvis uppfyllda. Genom rundringning bland de värnpliktiga kunde ytterligare soldater rekryteras.237 Förbanden upplevde att det var svårt att få svar på frågor på detaljnivå om vad som gällde, till exempel vilka ledigheter som kunde beviljas under beredskap.238 Vidare var viss ersättning till personalen kopplad till beredskapsnivå.239 Från början var det inte tydligt vilken beredskap som skulle gälla. Detta kan ha berott på att frågan fanns upptagen i rekryteringsplanen, trots att det i budgetunderlaget som föregick planeringen angavs att alla enheter skulle ha tio dagars beredskap.240 231Detaljplan rekrytering för utlandsstyrkan, NBG11 och strategisk reserv, ändringstryck 1, HRC 16 207:60273, (första utgåvan ). 232Plan för rekrytering NBG11, strategisk reserv och utlandsstyrkan Tillägg till VU, HKV 23 250:57242, , s. 3. 233Ibid, s. 6-7. 234Ibid, s. 7. 235Ibid, s. 3. 236Rapport avseende NBG11, Bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 26. 237Intervju med företrädare för Försvarsmakten (2011-05-26:3). , intern arbetshandling, , s. 18. 239Rapport avseende NBG11, Bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 29. 240Försvarsmaktens budgetunderlag , bilaga 4, , s. 5. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 4.4.4 Försenad bemanning av styrkehögkvarteret Ett annat problem gällde rekryteringen till styrkehögkvarteret, FHQ. Bemanningen av FHQ skulle ha varit avslutad för att kunna starta verksamheten . En överenskommelse hade träffats mellan de truppbidragande länderna om vilka stabsbefattningar respektive land ansvarade för. Ledningsstaben gav i uppdrag till personalstaben att bemanna de svenska delarna.241 återkallades dock uppdraget, som i stället gavs till produktionsledningen.242 Produktionsledningen lämnade uppdrag till förbanden om vilka funktioner de skulle bemanna.243 Bemanningen gick dock trögt och produktionsledningen fick påminna förbanden.244 Det visade sig dock att detta förfaringssätt inte fungerade eftersom det är svårt att kommendera officerare till den här typen av befattningar. rådde inte heller internationell tjänstgöringsplikt inom Försvarsmakten. var fortfarande hälften av de svenska befattningarna vakanta. Produktionsledningen bytte då till ett öppet sökförfarande.245 hade andelen vakanta svenska befattningar sjunkit till 21 procent.246 Vakanserna påverkade uppbyggnaden av FHQ negativt.247 Försvarsmakten hade svårt att rekrytera till vissa specialistbefattningar inom NBG11, framför allt på sjukvårdsområdet.248 Enligt Försvarsmakten var det en försvårande omständighet att inte civila arbetsgivare hade skyldighet att bevilja tjänstledighet för anställning i NBG11 eftersom NBG11 inte omfattas av regelverket för internationella militära insatser.249 För att underlätta rekryteringen beslutade Försvarsmakten att medicinpersonal som anställts i NBG11 skulle kunna tjänstgöra växelvis hos Försvarsmakten och sin ordinarie arbetsgivare.250 Rekryteringssvårigheterna gäller generellt för internationella Erfarenhetsmässigt brukar vakanserna vara enklare att fylla när det väl 241Uppdrag till PERSS, med stöd av INSATS, PROD och INFOS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ samt att genomföra internationellt bemanningsmöte med bidragarländerna före 2009-02-08, HKV uppdrag 233/08, . 242Uppdrag till PROD och INFOS med stöd av INSATS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ, HKV uppdrag 233/08 Ä1, . 243Bemanning av (F)HQ, Nordic Battlegroup, Tillägg till VU 2009, HKV 23 350:51928, . 244Bemanning av (F)HQ, påminnelse, HKV 23 250:55732, . 245Beslut om att utlysa lediga befattningar vid (F)HQ, Nordic Battlegroup, HKV 03 600:58247, . 246Intervju med företrädare för Försvarsmakten (2011-09-01:3). 247Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386:53019, , s. 7. 248Ibid, s. 7. 249Ibid, s. 8 samt Rapport avseende NBG11, Bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 29. 250Villkor för medicinpersonal i NBG11, HKV 16 320:67146, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA står klart att det blir en insats. Problemen inkluderar också tolkar samt vissa så kallade singelkompetenser, det vill säga funktioner som bemannas av endast en person och som därmed blir sårbara för vakanser.251 4.4.6 Avtal och villkor Utgångspunkten var att soldaterna skulle anställas med stöd av den femte paragrafen i lagen om anställningsskydd (LAS)252 som medger visstidsanställningar upp till två år.253 Soldaterna skulle ha övergått till en anställning enligt utlandsavtalet vid en insats. I planeringen gjordes en reservation för kommande omförhandling av det så kallade utlandsavtalet.254 Inget sägs dock om de pågående förhandlingarna om ett nytt centralt avtal för att möjliggöra längre tidsbegränsade anställningar av soldater.255 Utifrån detta informerade Försvarsmakten de värnpliktiga och andra intresserade om anställningsvillkor etc. Ovanstående inriktning bekräftades i ett beslut på HR- centrum i december 2009.256 Beslut om anställning skulle enligt tidplanen fattas , vilket var i slutet av april 2010.257 Men tecknade på Försvarsmaktens uppdrag nya centrala avtal för tidsbegränsade anställningar av gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) med OFR/respektive , de så kallade GSS/K-avtalen.258 Det fanns skillnader mellan avtalen. Endast avtalet med medgav tidsbegränsade anställningar längre än inom Försvarsmakten. Ett avtal om visstidsanställning längre än med en arbetstagare tillhörande skulle automatiskt övergå i en tillsvidare- För att få rätt avtal var arbetstagaren tvungen att uppge sin fackliga tillhörighet.259 I ett sent skede i anställningsprocessen beslutade personalstaben 251NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 45: 2525§ punkt 1, Lagen om anställningsskydd (LAS) allmän visstidsanställning (). 253Plan för rekrytering NBG11, strategisk reserv och utlandsstyrkan - Tillägg till VU, HKV 23 250:57242, , s. 7. 254Försvarsmaktsavtal om villkor vid tjänstgöring i utlandsstyrkan, , HKV 16 115: 78859. 255Plan för rekrytering NBG11, strategisk reserv och utlandsstyrkan Tillägg till VU, HKV 23 250:57242, , s. 7. 256Villkor för personal som anställs för tjänstgöring i NBG, HKV 16 320:67933, . 257Detaljplan rekrytering för utlandsstyrkan, NBG11 och strategisk reserv, ändringstryck 1, HRC 16 207:60273, (första utgåvan ). 258Avtal om tidsbegränsade anställningar med kontinuerlig tjänstgöring för gruppbefäl, soldater och sjömän inom Försvarsmakten mellan och det statliga förhandlingsområdet sammantagna Saco-S, samt Avtal om tidsbegränsade anställningar med kontinuerlig tjänstgöring för gruppbefäl, soldater och sjömän inom Försvarsmakten mellan och Facket för Service och Kommunikation (), . 259Tillämpningsanvisningar för anställning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, GSS/K samt uppgifter till förbanden, HKV 16 320:54142, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 att de nya avtalen skulle användas för NBG11.260 Samtliga soldater i NBG11 anställdes enligt GSS/K-avtalet.261 För övrig personal skulle visstidsanställning enligt LAS tillämpas. Myndigheten anställde knappt 900 gruppbefäl och soldater för perioden till och med den 31 augusti 2011.262 För vissa grupper innebar GSS- avtalet en kraftig försämring. Försvarsmakten korrigerade detta med särskilda lönetillägg.263 Vid insats skulle soldaterna övergå till utlandsavtalet, i och med Försvarsmaktens beslut om internationell arbetsskyldighet, så i detta avseende var det ingen skillnad mellan anställningsformerna. När det gäller reservofficerare beslutade Försvarsmakten först att dessa skulle anställas med stöd av möjligheten till visstidsanställning enligt LAS, i stället för det gällande kollektivavtalet för reservofficerare . beslutade Försvarsmakten att kollektivavtalet skulle tillämpas.264 Försvarsmaktens system för verksamhetsstöd, Prio, var inte byggt för anställningsformen GSS/K. Soldaterna fick i stället registreras som beredskapssoldater, vilket krävde en hantering i flera led.265 Sannolikt bidrog detta till att ett antal soldater vid åtminstone ett tillfälle fick felaktiga löner utbetalda.266 Styrkehögkvarteret, som övertar personalansvaret vid en insats, har ett särskilt personalredovisningssystem som inte är kompatibelt med det system som används inom övriga Försvarsmakten. Eftersom styrkehögkvarteret behövde delvis andra uppgifter om personalen jämfört med produktionsledningen fick förbanden rapportera dubbelt.267 4.4.8 En tredjedel av de värnpliktiga rekryterades till NBG11 Försvarsmakten lyckades rekrytera till av befattningarna i NBG11. av soldaterna i NBG11 (av manöverbataljonen) 261Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 262Sammanställning NBG 2010.xls, bilaga i mejl från Försvarsmakten, . 263Tillämpningsanvisningar för anställning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, GSS/K samt uppgifter till förbanden, HKV 16 320:54142, . 264Anställning av reservofficerare för tjänstgöring i NBG, HKV 16 320:54767, . 265Tillämpningsanvisningar för anställning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, GSS/K samt uppgifter till förbanden, HKV 16 320:54142, . 266Intervju med företrädare för Försvarsmakten (2011-05-26:3). 267Intervju med företrädare för Försvarsmakten (2011-05-26:3). GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA rekryterades från den aktuella värnpliktskullen. Det var som hade tidigare erfarenhet av utlandstjänstgöring (av manöverbataljonen). var NBG11 bemannad till . Manöverbataljonen hade en något lägre bemanningsgrad, . Det luftburna skyttekompaniet från K3 samt lednings- och understödskompaniet från I19 hade båda Sjukhuskompaniet hade vakanser.268 Försvarsmakten uppgav att vakanserna inte innebar att någon förmåga saknades helt, men att uthålligheten skulle ha kunnat påverkas.269 Målet att av de värnpliktiga skulle rekryteras till internationell tjänstgöring går inte att följa upp eftersom det kräver en omfattande hantering.270 av soldaterna i NBG11 har efter anställningstidens slut fått ny anställning i Försvarsmakten.271 4.5Samordning av utbildning, övning och evaluering Varje truppbidragande nation ansvarar för utbildning, övning och certifiering av enskilda enheter ingående i en EU stridsgrupp.272 Övningsverksamheten ska syfta till att kraven på stridsgruppen uppfylls. För att underlätta interoperabilitet, det vill säga samverkan mellan enheter från olika länder, bör både övningar, evaluering och certifiering i den utsträckning som det är lämpligt anpassas till Natos snabbinsatskoncept (NRF).273 EU saknar egen militär standardisering. Utbildningen av NBG11 genomfördes inom ramen för Försvarsmaktens ordinarie utbildningssystem. Detta system består av tre terminer. Under termin ett och termin två grundutbildas förbandsenheterna i ett insatsförband vid ett utbildningsregemente. Detta skedde inom ramen för det dåvarande värnpliktssystemet. De soldater som sedan anställs för deltagande i internationella insatser fortsätter utbildningen under en tredje kontraktsbaserad och ersättningsberättigad utbildningstermin. 268Sammanställning NBG 2010.xls, bilaga i mejl från PROD Förband, . 269Försvarsmaktens årsredovisning 2010, HKV 23 386: 52687, , s. 31. 270Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 271Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386: 53019, , s. 4. 272EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 12. 273EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 11 och EU Battle Group Concept 13618/06 (H/R), , s. 39. Se även 12904/1/08, , s. 17. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Markstridsskolan hade uppdraget att leda all centraliserad utbildning och övningsverksamhet under 20092011 för enheter som skulle ingå i NBG11.274 Detta uppdrag konkretiserades i en övningsplan i syfte att ta ett samlat grepp över övningar under vår- och hösttermin 2010.275 Övningsplanen innebar även att övningarna hade anpassats till evalueringskriterierna för NBG11. Övningsplanen omfattade en beskrivning av vilka målsättningar förbanden skulle ha uppnått före och efter respektive övning samt evalueringskriterier för dessa.276 Av övningsplanen framgick bland annat att alla ingående enheter i NBG11 skulle ha tränat i ett scenario som innebar att de kunde genomföra strid och övriga uppgifter längs hela konfliktskalan. Militära operationer i stadsmiljö (MOUT277) var prioriterat framför andra stridsmiljöer. Syftet var att träna NBG11 i att kunna genomföra strid med begränsad ambitionsnivå mot en kvalificerad motståndare som uppträder i en komplex miljö.278 Vidare hade regementet I19 i uppdraget att samordna utbildningen av manöverbataljonen . Avsikten var att I19 skulle samordna insatser från de regementen som bidrog med förbandsenheter. Detta för att säkerställa att de uppsatta målsättningarna nåddes.279 Samordningen skulle åstadkommas genom att klarlägga vilka lednings och lydnadsförhållanden som skulle råda, reglera vilka styrdokument som skulle gälla och deras inbördes förhållande samt att reglera vilka resurser som skulle krävas vid de gemensamma aktiviteterna för manöverbataljonen.280 4.5.1Uppgifter i manöverbataljonens utbildning Det målsättningsdokument som beskrevs i avsnitt 4.2 styr bland annat utformningen av utbildning och övning. Vad gäller manöverbataljonen omsattes målsättningsdokumentet till en så kallad utbildningsbataljonsorder av det samordningsansvariga regementet I19. Målsättningsdokumentet levererades till manöverbataljonen . Enligt uppgift från förbandet var detta i senaste laget.281 274Verksamhetsuppdrag och (preliminärt) samt inriktning av verksamheten - VU 2009, Samordning avseende Nordic Battlegroup (NBG), HKV 23 250:75384, , s.4. 275Oplan Exercise Campaign 2010, HKV 19600:52690, . 276Oplan Exercise Campaign 2010, , HKV 19600:52690, . 277Military Operations on . Militära operationer i stadsmiljö. 278Oplan Exercise Campaign 2010, HKV 19600:52690, . 279Operationsplan Lightning 2010, HKV 19100:52691, . 280Operationsplan Lightning 2010, HKV19 100:52691, , s. 4. , intern arbetshandling, , s.13 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Utbildningsbataljonsordern innehåller bland annat en beskrivning av uppgifter och vilka målsättningar som ska uppnås282. Av ordern framgår att uppgiften var att: utbilda förbandet (manöverbataljonen) till PersQ 5 (full förmåga) mot uppgifter enligt målsättningsdokumentet för förbandet283 manöverbataljonen skulle upprätthålla R10284, det vill säga att förbandet skulle ha tio dagars beredskap . Vidare framgår också av utbildningsordern vilka huvuduppgifter som manöverbataljonen skulle ha full förmåga att lösa. Huvuduppgifterna som beskrivs är spårbara mot de huvuduppgifter som anges i tidigare beskrivna målsättningsdokument (se avsnitt 4.2.2). Uppgifterna har delats in i offensiva, fördröjande, samt defensiva uppgifter. Proceduren för att evaluera och certifiera en EU-stridsgrupp består i princip av två steg. Först evaluerar varje truppbidragande land enskilda enheter. Därefter är det ramnationens ansvar att certifiera styrkepaketet. Detta ska ske en månad före beredskapsperiodens start. Det är varje truppbidragande lands ansvar att evaluera enheter samt att välja den evalueringsmetod som passar det aktuella bidraget bäst. Stridsgruppskonceptet framhåller att evalueringsmetoder och procedurer bör vara i överensstämmelse med motsvarande Nato-metodik. Vid framtagande av evalueringsmetod bör dock hänsyn tas till formerna för EU:s krishantering.285 Utformningen av evaluerings- och certifieringsverksamheten av NBG11 föregicks av en studie genomförd av insatsledningen vid högkvarteret om hur evalueringsverksamheten under NBG08 hade fungerat286. Studien resulterade i ett antal förslag till förbättringar. Bland annat identifierades behovet av att tydliggöra kopplingarna mellan förbandens utbildningsmålsättningar och evalueringskraven. Vidare behövde evalueringsplanen samordnas med övningsplanen. Även rutiner för att ta hand om evalueringsresultat behövde fastställas.287 Resultatet av denna analys av den tidigare 282I 19/Pbat UtbBatO 2009-2010, Kapitel 1 Målsättningar , intern arbetshandling, . 283NBG11 , Bilaga 5, HKV 23 100.60109, . 284Förbandet ska vara redo för insats . 285EU Battle Group Concept 13618/06, . 286Evaluering och certifiering av NBG 08 analys och rekommendationer inför evalueringsverksamhet för NBG, HKV 01 200:53400, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 evalueringsverksamheten kom att påverka utformningen av evalueringen av NBG11 i flera avseenden. Evalueringsverksamheten organiserades i två En grupp som leddes av Markstridsskolan och som ansvarade för evaluering och certifiering av de svenska delarna i NBG11. Ytterligare en grupp leddes av en avdelning vid insatsledningen. Denna grupp ansvarade för evalueringen av styrkehögkvarteret (FHQ). Respektive arbetsgrupp ansvarade för att ta fram evalueringskrav utifrån kravdokumenten för EU:s stridsgrupper. Dessa krav kompletterades med vissa krav från Nato, främst avseende interoperabilitet (dvs. förmåga att kunna verka tillsammans med utländska förband). I evalueringen användes också den svenska metoden som utvecklats för evaluering av landbaserade enheter. Grupperna skulle också samordna sitt arbete mot förbandens utbildnings- och övningsverksamhet. Resultatet av evalueringen behandlas vidare i kapitel 5. 4.5.3Upplägget i förhållande till styrkans sammansättning De svenska bidragen till NBG11 utgörs av delar från ordinarie förband. Detta innebar att de ingående svenska förbanden, i likhet med NBG08, var geografiskt spridda. Produktionen, det vill säga utbildningen, av manöverbataljonen genomfördes vid regementena i , , , samt i , vilket bland annat medförde ökade kostnader för transporter inför övning.288 Det innebar också högre krav på ledning och samordning av verksamheten. Även om en geografiskt mer samlad produktion av manöverbataljonen skulle kunna ha varit effektivare så finns det nackdelar med detta. Försvarsmakten skulle då i hög utsträckning behöva flytta officerare från andra förband för att bemanna utbildningsorganisationen och för att bemanna själva förbandet. Det skulle koncentrera mycket av Försvarsmaktens verksamhet till enstaka förband. Verksamhet på andra förband riskerar då att bli begränsad.289 Även om det inte är möjligt att utbilda hela manöverbataljonen på en plattform (ort) kan det finnas utrymme för effektiviseringar inom vissa delar. Under utbildningen av NBG11 utbildades staben samt lednings- och understödskompaniet inom manöverbataljonen på samma ort. Om också till exempel trosskompaniet hade utbildats på samma ort, hade synergieffekter kunnat tillvaratas.290