rfr · H00WRFR3 · 2012-10-11 00:00:00 — Det är en fråga som prioriteras av . Under det här året har vi valt att prioritera det som sker i landet, men som jag sade tidigare: Det som sker i landet sker också i världen och vice versa. Vad jag vill betona är att slöjden är så universell. Det är ett gemensamt språk, precis som man varit inne på tidigare här. Kulturen har en otrolig kraft i det internationella arbetet. Vi har gemensamma tekniker i hela världen, och därigenom kan vi kommunicera med våra händer. Det har alltid funnits en internationell påverkan på slöjden, och det har hemslöjden alltid uppskattat och tagit del av i större eller mindre projekt. Vi har en tidskrift, , som jag tog med. Den tar alltid upp det internationella perspektivet i varje nummer med en eller flera artiklar. Den här är full av sådana artiklar. Vi har alltså erfarenhet av kortare internationella projekt och även längre. Jag vill nämna ett av dem. Vi hade tillsammans med en kelimutställning där man diskuterade den kurdiska frågan. Den gick sedan runt hela landet som vandringsutställning. kommer vi att ha en internationell ungdomskonferens utanför . OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET som jag nu jobbar med har vi startat ett antal samtal det har ännu inte kommit till samarbeten med Statens museer för världskultur, museer, , och . I de här samtalen är det kulturarv, identitet och mänskliga rättigheter som står i fokus, för vi måste få perspektiv på vad vi menar med kulturarv. är det så där med tid, ni vet. Den springer i väg. Men jag vill i alla fall nämna att vi också har erfarenhet av ett längre projekt i . Det har varit ett demokratiseringsprojekt i samarbete med och med pengar från Forum Syd. I det projektet har tre faktorer varit väldigt viktiga och centrala, och dem vill jag framhäva: tid, pengar och därigenom kvalitet. Man kan inte göra någonting utan tid och pengar. Då blir det inte kvalitet. Det hänger ihop. I det projektet hade vi turen att ha alla tre faktorerna, som kunde samspela med varandra. Det pågår fortfarande samarbete med . Jag får fortfarande rapporter därifrån. ska jag träffa en vitryska för att samtala om nya projekt. De har byggt upp en demokratisk organisation, och vi har stött utvecklingen. Det har skett i samverkan i ett ömsesidigt utbyte på demokratisk grund, där de har kunnat lära av den svenska erfarenheten inom hemslöjden och där vi har fått lära mycket om livsvillkoren i de forna . Jag tror att jag har använt mina , men jag skulle kunna fortsätta att prata hur länge som helst. Ordföranden: så jättemycket, ! Du har säkert använt dina , men vi har redan passerat tidsgränsen. ska vi egentligen dricka kaffe, men det ska vi naturligtvis inte göra , för vi har kvar på listan. Hon ska också få sina . är vd på , men hon har varit kulturråd vid svenska ambassaden i , och det är utifrån det uppdraget hon ska prata. : Jag tackar också så mycket för att jag fick komma hit, även om jag trodde att det var som representant för Svensk Scenkonst och dess internationella verksamhet. Det är väldigt kul att höra om allt det fantastiska som händer inom svenskt kulturliv. Det som har nämnts här är sådant som utifrån mina år i har en chans att komma ut i världen och kanske också få in någonting i . Det levande scenkonstlivet har lite större problem. Men det får jag inte prata om . Jag tänkte försöka gå tillbaka så länge sedan är det jag kom från och titta på förutsättningarna lite kort. Jag kommer att skippa , som ni kan allt om. Jag ska tala om vad Sverigefrämjandet betyder, framför allt hur integrerat främjande påverkar. Det är ett slags realitetscheck som jag vill göra. Jag ska också tala om kulturens roll i främjandet, främst det svenska, men också det tyska som ett exempel på hur man skulle kunna göra. Det är UD som på något sätt sätter ribban i främjandearbetet. Tyvärr används inte ordet kultur speciellt ofta i utrikesdeklarationen. Det spelar inte så stor roll vilket år man tittar på. Jag tror att det förekommer en gång, vilket OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET jag tycker är synd. Man pratar om public diplomacy och nation branding, men culture diplomacy får väldigt lite utrymme och möts med ganska stor skepsis när vi börjar arbeta. Jag tycker att det är tråkigt. Kulturell diplomati är ett oslagbart verktyg att jobba med när man gör det på riktigt och lyckas få kredden och trovärdigheten. Det är den stora utmaningen som kulturråd, tycker jag, att få de olika världarna att mötas. Jag tar Leipziger Buchmesse som ett bra exempel. Vi har kämpat år för att göra detta . Det är ett samnordiskt arbete där de fem nordiska ländernas ambassader deltar. Vi får kämpa för de som det kostar, för det är en återupprepning. Här har vi problem med att projekt premieras. Jag skulle vilja slå ett slag för kontinuitet och upprepning av det goda. Det är tusentals besökare och enormt mycket press. Det svenska litteraturarvet kommer då ut i världen. Jag kan inte låta bli att visa kartan över . Den visualiserar att vi har ett ganska stort område att nå ut till med den svenska kulturen. För detta hade vi i verksamhetspengar. Vi hade också tusentals svenska konstnärer i och framför allt som spädde på budgeten. Utgångspunkten för arbetet är i förlängningen ett antal verksamhetsmål för Sverigefrämjandet, där effektuerar det som UD konstaterar och kommunicerar. Under mina fanns det någonting som hette varumärkesplattformen som nämnde, med satsningar som skulle svara upp mot nytänkande, öppenhet, omtänksamhet och äkthet. Detta hade man att förhålla sig till när man skulle jobba med svensk kultur i . Blotta närvaron av vår samnordiska ambassad är goodwill för . Det är fantastiskt med fem ambassader som lyckas samsas, som jobbar tillsammans och bor tillsammans. Det väcker rättmätig beundran från omvärlden. Vad är det då som egentligen gör det möjligt för oss att bedriva en verksamhet med så lite pengar? Det är faktiskt det svenska kulturlivet som rör sig utan någon större ersättning. Det är konstnären som befinner sig i rörelse. har ansvaret för kulturråden. Vi är sju stycken, åtta om man räknar in . Hela verksamhetsbidraget ligger på UD-FIM- KULT, och det söker man . Jag ska inte säga så mycket om Sida, för det är inte aktuellt för , men jag kan ändå konstatera att det är oroande att Sidas kulturpengar verkar vika. var det 140 miljoner; nu är det 40 miljoner. Det är ett dåligt tecken. Det var roligt att höra företrädaren för . Jag tror att det kan betyda väldigt mycket för det internationella. Under de år jag var i var tyvärr musiken lite satt på undantag när Rikskonserter avvecklats och planerades. Som kulturråd planerar och planerar man och lägger upp sin årsplan, men i slutänden är det andra mekanismer som i stor utsträckning styr verksamheten, och det är självklart. Vi jobbar i en politisk värld. Världshändelser, politik, OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET näringsliv, det officiella etcetera är det som i ganska stor utsträckning präglar våra förutsättningar. Jag tänkte visa två olika främjandeexempel som ganska tydligt visar två vägar man kan gå. Det ena är ordförandeskapsinvigningen . Det andra är Correct me if Im critical, som var ett helt fristående konstprojekt. Alla vill vi göra den där absolut optimala invigningen av där ska vara i fokus, och vi bestämde oss för att satsa stort. förberedde jag en invigning som skulle vara i . Vi var på ambassadområdet. Det var en succé på sitt sätt, med över 11 000 besökare. Vi klarade det på en ganska rimlig budget tack vare sponsring. Vi fick inte säga vilka det var som sponsrade, men det kanske är preskriberat . Det var , som inte stod jättehögt i kurs. Men man tager vad man haver för att få igenom en sådan här sak. Framför allt närvarade över 100 svenska musiker och konstnärer, med alldeles för låg ersättning. Jag tror inte att vi höll oss till ramarna i ramavtalen. Men det var en framgång på sitt sätt. Är detta en måluppfyllelse för kulturarbetet utomlands? Det andra var ett försök till konsthappening, en konstutställning som mer skulle matcha förutsättningar med alla dess konstnärer, framför allt inom bildkonst och modern konst, som dominerar. Då ville jag ha ett uttryck och ett möte utifrån det sätt som konstnärer alltid jobbar på: gränsöverskridande, inte utifrån nationstanke utan internationellt. I konkurrens med andra tog jag in en turkisk Berlinbaserad curator med Sverigeerfarenhet för att skapa en utställning som skulle rymma samtal och möten på både vårt ställe, Felleshuset, och obskyra ställen ute i för att på så sätt nå ut. Detta kan man konkret säga skapade en hög trovärdighetsfaktor i alla konstkretsar. Jag märkte det. Det blev som vågor efteråt. När jag sade att jag kom från svenska ambassaden och heter var det bara blankt. Sedan sade jag: Jag har jobbat med Correct me if Im critical. Då såg jag att det tändes ett igenkänningens ljus. Men detta dokumenterades inte speciellt. Det skrevs inte särskilt mycket om det i konventionella medier. Däremot skrevs det mycket på nätet på bloggar. Här är min fråga: Vad är ett framgångsrikt främjande? Jag skulle vilja lyfta fram och det sätt som man där hanterar konst och kultur på i ett internationellt och nationellt sammanhang och ha det som en bakgrund när vi tittar på vad det är vi satsar på och vad vi satsar på hemma. Det vi satsar på hemma är det som också kommer att märkas ute. Man säger att dansen har problem i relation till andra scenkonstformer. När det är identifierat sätter man sig ned och skapar någonting som man kallar för Tanzplan med en budget på 12 ½ miljon euro . Jag är säker på att detta kommer att få och har fått effekter också på ett internationellt plan. Initialt är det dock en nationell satsning. Man sätter konst och kultur i första rummet. De sekundära effekterna uppmuntras men förblir sekundära. Man gör en distinktion mellan kulturella och kreativa näringar. Näringspolitiken har ansvar för de kreativa näringarna, OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET kulturpolitiken för de kulturella. Man formulerar sig också med kreativa näringar och förstår det som en spill-over-effekt. Jag tycker att det är jätteviktigt när vi pratar vidare om vad vi satsar på. Våra utmaningar för kulturen och konsten ligger någonstans i balansen mellan konstnärlig trovärdighet och icing on the cake. Vad innebär egentligen integrerat främjande, och var står konsten i detta? Min uppfattning är att det oftast blir icing on the cake. Det råder en brist på långsiktighet, långsiktigt tänk och kontinuitet. Jag lade alltid väldigt mycket tid på att skaffa pengar till att göra saker. Jag själv på plats med min familj kostade säkert över 1 miljon, och vi hade 400 000 att jobba med. De där sakerna balanserar inte. Den knappa budgeten måste man ändra. Kulturavdelningens dubbla huvudmannaskap och låga status på ambassaden är också ett problem. Jag tillhörde UD och , men har låg status inom UD. En annan svaghet är att kulturråd utnyttjas dåligt för att samordna informationen till . Vi saknar även metoder för att mäta om vi gått i mål. Vissa konstformer lämpar sig sämre för det integrerade främjandet, vissa bättre. Mitt konkreta förslag är att dela upp kulturrådens arbete i två huvudfåror. Den ena fåran är det integrerade främjandet, som servar politiken och de verksamhetsmål som man har. Den andra fåran jobbar med att stärka det rena konstnärliga uttrycket och dess plats på internationella spelplaner. Budgeten ska då också vara avgränsad på det sättet. Det är en liten del av den konstnärliga verksamheten som bör diskuteras som rena kreativa näringar. De kulturella näringarna behöver fortsatt stöd för sin produktion utan att avkrävas ekonomiska resultat; man ska lita på de immateriella. Det skulle vara fint om kunde få ett svenskt med ett tydligt mandat och en stor budget för den svenska kulturens internationalisering. Jag vill också understryka vikten av att öka närvaron i av internationell konst och internationella konstnärer, vilket har nämnts tidigare här. Det går inte bara åt ett håll, utan vi måste också få in mer. Slutligen skulle jag vilja säga att jag tror att vi kan och borde våga lita på konstens egenkraft att förmedla. Vi borde inom främjandet ge utrymme till konsten att agera av egen kraft. Ordföranden: så jättemycket för det, ! Vi har kommit till punkten kaffepaus. Ordföranden: Då tänkte jag att vi fortsätter. Vi har kommit till den punkt där ledamöterna har möjligheten att ställa frågor. Min uppmaning är att ställa korta frågor och ge korta svar så att alla partier får möjlighet att ställa frågor. Jag lämnar först ordet till Socialdemokraterna och , varsågod. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET (S): Tack så mycket. Det var väldigt spännande föredragningar som har väckt nya frågor. Jag tänkte börja med lite övergripande frågor som jag tycker att ingen av er riktigt har berört. Det har lite grann med 2014 att göra och vårt eget kulturhuvudstadsår. beslöt tidigt om kulturhuvudstadsår. Det första var i . Sedan har ett antal europeiska städer och även varit kulturhuvudstad. Min fråga på det övergripande planet är: Vad har som företeelse betytt för svenskt kulturliv? Har det betytt någonting? Kan i så fall vi i hoppas att vårt kulturliv ska kunna föras ut i , och hur ska vi kunna dra nytta av det? Jag har sedan en ganska stor fråga. var inne och visade en liten bild på en ask som Google Art hade lagt ut. Min fråga gäller digitaliseringen och allt vad den kan innebära. Är det så att vi bör göra mer för digitaliseringen? Eller är det så att vi kan förvänta oss att Google eller någon annan internationell stor koncern kommer att ta stafettpinnen och bli en kulturmotor, och är det så att vi vill det? Det är någonting annat. Sedan går jag tillbaka lite grann till och hur vi själva tar till oss kultur. I och med att vi har lagt ned Rikskonserter, som har gått över till , vad har vi då för andra verktyg för att kunna föra utländska musikevenemang ut över hela landet? Detta vara tre frågor som jag hoppas var korta. Ordföranden: så mycket, . får ni som talat känna efter. Vem vill svara på dessa frågor? : Jag vill naturligtvis gärna svara direkt på frågan om Google Art och det exempel som jag visade. Principiellt vill jag framföra att vi inte kan få nog tillgänglighet. Google Art är en kanal som är jättebra. Men självklart måste vi även utveckla egna kanaler där vi själva styr den information som läggs ut. Jag vill också påpeka att Google Art når en publik. Vi är som myndighet väldigt angelägna att även bli medlemmar i andra stora liknande tillgänglighetsprogram. Jag vill här framföra att det finns en koreansk motsvarighet till Google som våra samlingar nu blir en del av. Det betyder att man då öppnar sig för en helt annat publik. Den koreanska motsvarigheten till Google tar på sig att till exempel översätta alla texter till en rad asiatiska språk. Vi kan inte få nog tillgänglighet. Men självklart måste också ha egna tillgänglighetsprogram. Det är jätteviktigt. Jag hoppas att det var svar på frågan. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET : Jag kan försöka ta mig an den sista frågan som du hade om kulturevenemang över hela landet. Förändringen är egentligen större än att man lägger ned en statlig aktör. Det handlar som jag tolkar det om själva samverkansmodellen där man lägger större ansvar på lokala och regionala aktörer och därmed skapar en större autonomi i regionerna. Man litar på att regionerna förstår vad de har för kulturutbud och vad de har för önskemål. Det som är intressant är att när Rikskonserter försvann kan man se att har det vuxit fram nya typer samarbeten. De behöver lite tid på sig men kommer att växa fram och hantera till exempel turnéer i . Det som heter länsmusik är en väldigt stark spelare där många länsmusikorganisationer går samman och bildar turnénätverk. Det finns också arrangörsnätverk som byggs upp och samverkar med organisationer och regioner. Det ser väldigt positivt ut. Men det är ett samarbete i start. Det kan få en positiv effekt såtillvida att det som kommer ut och händer är någonting som man verkligen vill ha. Det är inte någon annan som sitter och bygger turnéer och skapar ett utbud, utan utbudet skapas där behovet finns och man är nära sin publik. Det kan vara en fördel. Detta är ett samarbete som är i uppstart och som just nu formeras. En del har sökt pengar från och fått det. Det kan vara bra att veta att det pågår. : Vad gäller frågan om är kulturhuvudstad 2014. Vi är en rad statliga myndigheter som har fått uppdraget att stödja och samverka med för att se till att blir så bra som möjligt. Ett stort skäl till att det är viktigt på nationell nivå är att vi ser att det betyder väldigt mycket på lokal nivå för kraftsamling och utveckling av det lokala kulturlivet och dess möjligheter till internationella samarbeten. Vi kan se att det kan ha effekter för regional tillväxt. Det blir en motor för en stor utveckling. Det är inte förrän efter 2014 som vi kommer att kunna se vilken effekt det har haft för . Om man tittar tillbaka på när var kulturhuvudstad 1998 måste vi komma ihåg att det var en helt anan situation och ett helt annat klimat för internationaliseringen. Det är svårt att se vad som är orsak och verkan. Vi ser en hel del institutioner som var verksamma internationellt, som startades i och med men även . Det blev ett startskott för en ökad internationalisering som troligen har haft effekter på lång sikt. Jag hoppas att det var någon sorts svar på frågan. (S): Finns det något exempel på att man från svenska institutioner har kontakt med i och Guimarães i som är kulturhuvudstäder ? OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Hans Lepp, : Min enkla fråga är om en icke-talare får ge ett svar. Mitt namn är Hans Lepp, och jag kommer från . När det gäller som kulturhuvudstad 2014 har även engagerats i frågan i så måtto att vi har ett som ligger i . Det unika med 2014 är att det är två kulturhuvudstäder som ligger vid . Det är och . Som ansvarig för ett samarbete kring har vi sett att vi i ett EU- perspektiv kan lägga fokus inte bara på utan också på att göra mycket attraktivare genom att två kulturhuvudstäder ligger vid samma innanhav. Detta kan få en stor effekt i om det hanteras och sköts på rätt sätt. Vi har alltså ett särskilt program om urban utveckling som institutet driver tillsammans med och . : Jag kan inte nog poängtera vikten av att vi jobbar vidare med digitaliseringen. På har vi fått möjlighet att bygga nya föremålsmagasin. I samband med det kommer vi att digitalisera alla våra samlingar. Vi tror att det är oerhört viktigt. Vi för diskussioner med om finansieringen. Vi ser det som en del av den regionala utvecklingen. Det är inte bara en museiintern fråga, utan det är i allra högsta grad en viktig samhällsfråga som vi driver hårt. , vd, : Jag vill egentligen bara prata om digitaliseringen. Google i all ära, men jag tror inte att man ska förvänta sig att en kommersiell aktör tar sig an vårt arv på det sätt som vi vill. Vi har 8 000 svenska filmtitlar som kanske inte kan digitaliseras därför att kompetensen för det analoga materialet försvinner i världen. Vi har redan nu ett internationellt samarbete där folk kommer till oss för att titta på det analoga labb som vi har ute i . Redan nu har man lagt ned sådana ute i världen. Jag vill uppmuntra till initiativ att lägga pengar på att digitalisera våra samlingar innan det är . (M): Vi har fått reda på väldigt många spännande saker om myndigheternas arbete med internationalisering. Jag har tre infallsvinklar. Det var många myndigheter, men det finns ännu fler som arbetar med internationella frågor, med att föra ut i världen och med utbyte. Jag undrar om ni som jobbar med detta har någon samverkan mellan myndigheterna. Hur skulle man kunna göra ert arbete ännu mer effektivt? Vi är ett litet land, och vi behöver starka organisationer för det här arbetet. Det var den första delen. Den andra delen gäller barnperspektivet. följde alla riktlinjer där barnperspektivet är en viktig prioritering för regeringen. Jag undrar om vi kunde få en inblick i hur ni övriga ser på barnperspektivet när det gäller att föra ut i det internationella perspektivet. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET Den tredje delen handlar om jobblinjen. Vad görs det för att svenska konstnärer ska kunna komma ut och arbeta i och i världen? Det skulle vara intressant att få några exempel på det. : Jag tror att alla myndigheter har jobbat väldigt mycket med samverkan och försökt att fylla den med innehåll. Jag skulle vilja säga att vi håller på med samverkan väldigt mycket. Det gäller både konkreta frågor och övergripande på olika plan. Ett exempel här är att det finns en stark samverkan mellan , och när det gäller internationaliseringen av dansen. Den har vi jobbat med extremt handfast och konkret men även övergripande. Det finns naturligtvis mycket annan samverkan med filmen och musiken också. Man ska ju alltid jobba effektivare. Det ska vi som myndigheter göra. Vad betyder det då? Som vi tolkar det bör det betyda att vi får ut mer effekt, det vill säga att vi träffar rätt med våra medel. Någonting som man kan se och som framhöll här är att vi tror att det skulle vara bra med en större samverkan mellan kulturmyndigheter, UD och när det gäller internationaliseringen. Där har de gjort ett framstående arbete i till exempel . De har fört samman alla som arbetar internationellt och infört en internationell policy som är övergripande. Det är kanske ett sätt att kunna jobba effektivare. Frågan om barnperspektivet lämnar jag till någon annan att svara på, men jobben är väldigt mycket vår fråga. Vi gör på olika sätt. fokuserar just på konsten och det konstnärliga. En sekundär men extremt viktig effekt av vår internationalisering är naturligtvis att man kan försörja sig som konstnär och att man har en större marknad. En viktig sak som vi inte har pratat om här är kritisk massa. är helt enkelt inte ett så stort land när det gäller befolkning. Det såg vi tydligt när vi fick upp här. Det finns fler människor där. Det finns helt enkelt ett större upptagningsområde och en större marknad. Därför är också internationaliseringen extremt viktig för konstnärer på det sättet. Det gäller för alla små länder i , och det är någonting vi jobbar för inom EU. Det pågår också konkreta projekt, AF Kultur Media har till exempel ett flertal internationella projekt där man stöder jobbresor nere i på olika sätt. Man har även auditions för den tyska marknaden. Det var några konkreta exempel. : Jag vill svara på frågan om barnperspektivet. I min presentation lyfte jag fram att barnens världskultur är ett mycket starkt prioriterat område för oss. Det blir kanske något av det mest prioriterade för oss. Jag vill lyfta fram att vi har tagit ett initiativ som vi kallar BUS-certifikat. Det innebär att vi gör särskilda satsningar som har ett barn- och ungdomsperspektiv där vi har implementerat vår satsning i samarbete med barn och unga. Vi kommer också att jobba med till exempel webben och olika former av tillgänglighetsformer för att nå ut så brett som möjligt. OFFENTLIG UFRÅGNING OM I DET INTERNATIONELLA KULTURLIVET När det gäller samarbete mellan myndigheter vill jag självfallet lyfta fram centralmuseernas roll. Jag tror att det är mycket viktigt för oss allihop att kunna utvidga det här samarbetet. Jag vill också lyfta fram ett mer internationellt uppdrag. Det kan vara svårt att nå utanför . Det finns olika typer av satsningar inom EU, men så fort man rör sig utanför EU är det svårare. Här behöver vi och pratar jag om min egen myndighet olika typer av samarbeten med andra myndigheter som kan främja och ge stöd till oss i detta. : Det gäller frågan om barn och unga. Inom hemslöjden har vi jobbat länge med barn och unga. Det har arbetats fram en metodik som kallas för slöjdklubbsmetodiken. Den är internationellt intressant. Där finns mycket att göra. Den efterfrågas vid internationella kontakter. Det är användbart även på andra ställen.