rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Bland annat det praktiska genomförandet har försvårat användningen av de förhållandevis små resurserna, varför det enligt organisationen är naturligt att programmet inte har gett tillräckligt goda resultat. Stöd underlättar möjlighet att få banklån Nästan samtliga aktörer har tagit upp att landsbygdsprogrammet har underlättat möjligheterna för företag att få banklån. Det faktum att har godkänt en ansökan gör att också banken vågar satsa. Forskare vid SLU menar att det faktum att någon ytterligare läser in sig på ett projekt och sedan beviljar statligt stöd kan ses som en form av kvalitetssäkring. Hade investeringar och projekt genomförts även utan stöd? menar att många projekt inte hade blivit av utan projektstöd från landsbygdsprogrammet. När det gäller företagsstöden hade vissa insatser säkert genomförts även utan stöd, men t.ex. biogasanläggningarna hade inte kommit i gång utan stöd. Denna iakttagelse delas av många andra aktörer. En vanlig kommentar är denna från i län: De flesta företag hade sannolikt genomfört satsningarna även utan stöd från landsbygdsprogrammet, men inte de flesta projekten där stöden är en förutsättning för samarbete och projektarbete.92 i konstaterar att landsbygdsprogrammet bara ska ge stöd till sådana investeringar som bedöms vara affärsmässiga. Detta innebär att de flesta investeringar naturligen skulle ha gjorts även utan landsbygdsprogrammet men att de kanske hade blivit mindre och tagit . Flera aktörer menar att det är svårt att veta om insatserna i axel 3 har bidragit till att skapa grundläggande förutsättningar för sysselsättning och tillväxt. Exempelvis Företagarna betonar att detta är en mycket svår fråga då man inte vet hur det hade sett ut utan programmet. 92 i län, intervjuer och . andra aktörer konstaterar att vissa åtgärder, enligt SLU:s halvtidsutvärde- ring, tycks ha varit gynnsamma för sysselsättning och tillväxt, medan andra åtgärder är mer tveksamma. Småkom betvivlar att insatserna i axel 3 har bidragit till att skapa grundläggande förutsättningar för sysselsättning och Flera aktörer betonar vikten av att olika åtgärder leder till resultat som kvar- står även efter landsbygdsprogrammets slut. Tillväxtanalys anser att det viktiga är vad som händer när stöd inte längre betalas ut. menar att det är svårt att uttala sig om varaktigheten i uppnådda resultat. del arbetstillfällen är mer långsiktiga medan andra är mer kortsiktiga. kom menar att projekt ofta drivs och tar slut utan något långsiktigt resultat. Landsbygdsprogrammet har gett resultat som inte framkom i Flertalet aktörer har betonat att stöden har gett även andra resultat än vad som mäts genom de framtagna indikatorerna, vilket enligt många inte fång- ades upp i halvtidsutvärderingen. Bland andra i Västra Göta- lands län menar att det mycket handlar om andra värden än ekonomi och arbetstillfällen, t.ex. förbättringar av arbetsmiljön. Satsningar på lokal små- skalig livsmedelsproduktion och på lokala marknader uppges exempelvis ha gett betydligt fler resultat än vad som framkommer i statistiken. bygdsprogrammet hjälper till att få fram det positiva på landsbygden. De forskare vid SLU som genomförde halvtidsutvärderingen har i denna uppföljning framfört att projekten kan ha haft stor betydelse lokalt, men att SLU inte har kunnat fånga detta i halvtidsutvärderingen. mycket svårt att utvärdera sådant som livskvalitet och ökad attraktivitet. Otydligt varför konkurrenskraftiga verksamheter ska få stöd Flera av stöden inom axel 3 ska endast lämnas till verksamheter som be- döms leda till en utveckling eller produktion av varor eller tjänster som har förutsättningar att bli konkurrenskraftiga och lönsamma.93 Företagarna håller till stor del med om halvtidsutvärderarnas synpunkter att det är svårt att se varför verksamheter vars produkter eller tjänster efter- frågas på marknaden och har förutsättningar att bli långsiktigt konkurrens- kraftiga och lönsamma inte skulle kunna erhålla tillräcklig finansiering på den privata kapitalmarknaden och vad som då egentligen motiverar ett of- Företagarna menar, liksom halvtidsutvärderarna, att det kan finnas andra faktorer som försvårar företagande på landsbygden i allmänhet men att dessa problem inte löses genom stöd till investeringar i landsbygds- Snarare handlar det om stöd till infrastruktur av olika 93 Förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, 5 kap. Företagarna anser inte att statligt stöd ska utgå till kommersiellt gångbara produkter och tjänster. Mobil-appar för gårdsbutiker är ett sådant exempel. Risken är att konkurrensen snedvrids och man premierar dem som är skickliga på att söka projektmedel, alternativt har råd att anlita konsulter för detta. Det allmänna bör däremot skapa förutsättningar för att bedriva kommersiell verksamhet i hela landet. och annan infrastruktur samt service på landsbygden bör säkerställas.94 4.2Affärsutveckling i mikroföretag (åtgärd 312) 4.2.1 Mål, budget och villkor och ett diversifierat näringsliv är en av förutsättningarna för en hållbar landsbygdsutveckling. En stor andel av företagen på landsbygden är småföretag och historiskt sett har de areella näringarna dominerat företagandet. I landsbygdsprogrammet för betonas behovet av nya företag, fortsatt utveckling av befintliga företag och samverkan mellan olika näringsgrenar liksom att nya affärsområden och produkter behöver utvecklas. Målet för åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag är följande: -ökat antal mikroföretag som utvecklar, producerar och/eller kommersialiserar produkter eller tjänster på landsbygden -ökad omsättning i mikroföretagen.95 Mikroföretagsstödet kan ges som både företagsstöd och projektstöd. Investeringsstöd kan lämnas för kostnader förenade med uppförande, införskaffande eller anpassning av byggnader eller lokaler, för inköp av maskiner och annan utrustning samt för allmänna omkostnader förenade med fasta anläggningar eller maskiner och utrustning. Stöd för inköp av externa tjänster ska täcka en del av kostnaderna för köp av kunskap och tjänster för utveckling av verksamheten, t.ex. förstudier, produktutveckling, marknadssatsningar och deltagande i nätverk. Projektstöd kan lämnas för mer generella insatser som förbättrar förutsättningarna för konkurrenskraftigt företagande och som påskyndar utvecklingen av nya affärs- och verksamhetsidéer. Det kan t.ex. vara utvecklingsinsatser av mer övergripande karaktär som kräver större resurser än vad som är rimligt på företagsnivå. 94Företagarna, e-brev . 95Regeringskansliet, , 2010. Stöd kan lämnas till entreprenörer och företag på landsbygden som sysselsätter färre än tio årsarbetskrafter och som har en omsättning eller balansomslutning som understiger regionala eller lokala och, i begränsad omfattning, nationella aktörer, t.ex. grupper av mikroföretag på landsbygden, organisationer eller sammanslutningar av sådana. EU medfinansierar av de stödberättigande offentliga utgifterna. Av det belopp som berättigar till stöd för investeringar och inköp av externa tjänster får följande offentliga bidrag lämnas: efter särskild prövning ytterligare högst till företag inom glest befolkade mindre gynnade områden i norra för projektstöd 20100 procent.96 Mikroföretagets verksamhet ska ha anknytning till och betydelse för landsbygdens utveckling. Företagsstöd lämnas endast till företag för att främja en hållbar utveckling eller produktion av varor eller tjänster som efterfrågas på marknaden och som har förutsättning att bli långsiktigt konkurrenskraftiga och lönsamma. Ett villkor för att stöd ska kunna lämnas är att det finns en affärsplan för företaget. Projektstöd lämnas till projekt med tydligt syfte att leda till förbättrade förutsättningar för mikroföretag. Projekten ska ha som mål att medverka till att resultaten sprids till många företagare och andra aktörer på landsbygden. Ett villkor för att stöd ska kunna lämnas är att det finns en projektplan. Prioritering av insatser ska göras med ledning av nationella mål och prioriteringar samt regionala och lokala strategier för landsbygdsutveckling och efter projektplaners och affärsplaners kvalitet. Insatser som har potential att ge tillväxt och sysselsättning och att stärka företagens konkurrenskraft ska prioriteras. Horisontella krav i fråga om bl.a. miljö, jämställdhet och integration ska alltid beaktas. Budget och beviljat stöd Den sammanlagda budgeten för åtgärd 312 uppgår till , varav har tillförts åtgärden för förnybar energi, klimatförbättrande insatser och det nya matlandet. Dessutom har ytterligare avsatts indikativt för utveckling av biogasanläggningar, men detta har enligt ännu inte fått genomslag i åtgärdens budget. 96 Förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. har av budgeterade beviljats i stöd (se tabellen nedan). uppger att förbrukningen av stödet därmed ligger i linje med programplaneringen. Tabell 7 Budget och beviljat stöd, åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag (t.o.m ) Källa: , 2012. Av tabellen nedan framgår läget för åtgärden . Av den nästkommande tabellen framgår den länsmässiga fördelningen av de budgeterade medlen för åtgärden. , , och är de län som har fått de största beloppen (mer än per län). Tabell 8 Budget och beviljat stöd, åtgärd 312 Affärsutveckling i mikroföretag (t.o.m. ) Budget (kr) Beviljat (kr) Beviljat (%) Kvar att bevilja (kr) Utbetalt (kr) Utbetalt (%) Kvar att betala ut (kr) Anmärkning: Skillnaden i budget mellan denna tabell (811,) och föregående tabell () beror på att ytterligare medel tillfördes åtgärden i och med programändring 9 som genomfördes . Uppgifterna i föregående tabell kommer från årsrapporten som grundar sig på programversion 8. 97Från och med 2010 överförs medel från Europeiska garantifonden för jordbruket till EJFLU för att användas till särskilda utmaningar på främst energi- och klimatområdet. 98En omfördelning inom programmet har gjorts till visionen det nya matlandet. Landsbygdsdepartementet uppger att mikroföretagsåtgärden får ett tillskott på med profilering på förädling av skogsprodukter. Stöd till förädling ges inom axel 3, medan axel 1 är inriktad på bl.a. skogsbruket. Dessutom görs en omfördelning av medel från åtgärd 313 Främjande av turismverksamhet. Från departementet betonades att detta inte ska ses som en sänkt ambitionsnivå när det gäller satsningar på turismen. I stället innebär omfördelningen en kraftsamling på mikroföretag och syftet med förändringen är att göra användningen av medlen mer flexibel. Departementet har tagit intryck av resultaten från halvtidsutvärderingen som visar att det finns tre liknande åtgärder för turismen och att dessa åtgärder bör kunna slås ihop nästa period.99 Halvtidsutvärderingen visar att mikroföretagsstödet har lett till en gynnsam utveckling och att företagen har utvecklats positivt, men utvärderarna betonar att det finns flera brasklappar. Sammanfattningsvis tyder halvtidsutvärderingen på att mikroföretagsstödet har haft betydelse för att främja diversifiering och entreprenörskap, för att skapa sysselsättningsmöjligheter, för att bidra till ökad diversifiering och utveckling av landsbygdsekonomin och för att bidra till att höja livskvaliteten på landsbygden. Utvärderarna betonar dock att detta ska tolkas utifrån de begränsningar som finns i data. Till exempel är det möjligt att de företag som har haft en gynnsam utveckling skulle ha haft det även utan stödet och att de sökt stödet eftersom de haft stödberättigad verksamhet och kände till stödet.100 Utvärderarna menar att flera av åtgärderna borde kunna slås ihop, t.ex. 311, 312 och 313, vilka alla handlar om att stärka landsbygdsutvecklingen. I halvtidsutvärderingen framförs vidare att från ett ekonomiskt perspektiv är grunden för stödet tveksam. Verksamheter inom åtgärd 312 anses inte ha en rimlig grund för offentligt stöd i de fall verksamheten efterfrågas på marknaden och har möjlighet att bli långsiktigt konkurrenskraftig. Utvärderarna framför också att stöd bör renodlas till att enbart ges till verksamheter som leder till hållbar utveckling och där efterfrågan på marknaden inte är tillräckligt stor. Utvärderarna är mer positiva till de projektstöd som lämnas inom ramen för den här åtgärden än till företagsstöden. De forskare som genomförde halvtidsutvärderingen har i denna uppföljning betonat att interventionslogiken för mikroföretagsåtgärden är oklar, dvs. det är otydligt hur kedjan mellan insatser, prestationer och effekter ser ut. De menar att utifrån ekonomisk teori bör stöd endast ges vid marknadsmisslyckanden, men landsbygdsprogrammets stöd ges till företag som tros 99Regeringskansliet, Landsbygdsdepartementet, intervju . 100Sveriges (), 2010. ha en möjlighet att utvecklas. Den teoretiska logiken bakom detta uppfattas som oklar. Man antar att investeringsstöd behövs för att minska företagens risk, men forskarna menar att företagsutveckling inte drivs på detta sätt. Det handlar i stället mer om att arbeta med attityder och stärka företagares självkänsla, varför det är viktigt att arbeta mer med mjuka frågor. Exempelvis behövs snarare coachning för att stärka människor än pengar för att minska risken i företag. Forskarna betonar att det är mycket viktigt i vilka nätverk och sammanhang som människor hamnar. Forskarna konstaterade vidare att ett problem i halvtidsutvärderingen var att det var svårt att formulera en kontrollgrupp. Måluppfyllelse och indikatorer för perioden 20072011 Av framgår att resultaten för mikroföretagsåtgärden sammantaget tyder på att målen i fråga om ökat bruttoförädlingsvärde och ökat antal arbetstillfällen inte kommer att uppnås även om antalet avslutade insatser når målvärdet. uppger att huvudorsaken till detta är att det beräknade bruttoförädlingsvärdet per företagsstöd är cirka hälften av målvärdet för dessa. En annan orsak är att projektstöden ofta är utformade som förstudier och liknande som syftar till att skapa förutsättningar för verksamheten och där målet inte primärt är att t.ex. öka antalet arbetstillfällen. Resultatet sätts därför ofta till noll. Som framgår av tabellen nedan har 1 500 sökande beviljats stöd , vilket motsvarar av målet för antal beviljade stöd. Investeringsvolymen uppgick till , vilket motsvarar av målet för hela programperioden. ökade antalet beviljade stöd och investeringsvolymen ökade . Det kan konstateras att betydligt kraftigare ökningar krävs de kommande två åren för att målen ska kunna uppnås. har 977 insatser avslutats, varav 826 företagsstöd och 151 projektstöd, vilket motsvarar av målvärdet. Företagsstöden utgjorde av antalet avslutade ärenden och av de utbetalade stödbeloppen. Bruttoförädlingsvärdet ökade med , vilket motsvarar av målvärdet. För de 826 företag som fått företagsstöd redovisas en genomsnittlig ökning av bruttoförädlingsvärdet med ca per företag. uppger att värdet på grund av tidseftersläpningar kommer att stiga . en kommer vid full effekt av investeringarna att ligga på ca per företag.101 Av de 151 avslutade projektstöden är 113 () av förutsättningsskapande karaktär och har därmed inte gett några direkta resultat i form av 101 , 2012. bruttoförädlingsvärde och arbetstillfällen.102 Resterande projekt () är av mer konkret karaktär och kan enligt antas ge resultat, men det finns stora svårigheter att mäta framför allt bruttoförädlingsvärdet. För merparten av projektstöden, som svarar för av det totala utbetalda stödbeloppet och av antalet avslutade insatser inom åtgärden, redovisas därmed inga utfall när det gäller resultatindikatorerna. Av tabellen nedan framgår vidare att bruttoökningen i antalet arbetstill- fällen ligger på 831, vilket är betydligt lägre än målet om 5 060 för hela perioden 20072013. många av de insatser som gäller företagsstöd visar på ökad arbetstid i före- tagen, men detta påverkar då endast redan verksamma personer i företagen och ger därför inga nya arbetstillfällen. Av bilaga 8 framgår vilka företag och projekt som har fått stöd i , och Tabell 10 Indikatorer och måluppfyllelse, inkl. utmaningarna klimat och energi lerat (%)103 Omfattning (enligt beslut) Resultat (avslutade insatser) Källa: , 2012. avser sådana som beviljats stöd för att starta eller utveckla sin verksamhet. Investeringsvolym avser total investeringsvolym i . Ökning förädlingsvärde avser ökning av bruttoförädlingsvärde hos stödmottagare i . Ökning arbetstillfällen avser bruttoökning av arbetstillfällen till följd av stöd. Inom åtgärden finns ännu inga avslutade ärenden att rapportera om när det gäller de särskilda satsningarna inom utmaningarna klimat och förnybar energi (se tabellen nedan). 102Ett förutsättningsskapande projekt kan vara en förstudie där man kartlägger eller testar teknik för en viss produktion, gör en marknadsundersökning eller inför certifieringssystem. Det kan också handla om att skapa förutsättningar för företagande genom kompetensutveckling, samverkan och nätverksbyggande. 103Riktvärdet för 20072011 är av målvärdena. LANDSBYGDSPROGRAMMETS RESULTAT 2012/13:RFR4 Tabell 11 Indikatorer och måluppfyllelse för utmaningarna klimat och energi mulerat (%) Omfattning (enligt beslut) Resultat (avslutade insatser) Källa: , 2012. För utfall ackumulerat (%) är riktvärdet för 20102011 av målvärdena. avser sådana som beviljats stöd för att starta eller utveckla sin verksamhet. Investeringsvolym avser total investeringsvolym i . Ökning förnybar energi avser åtgärdens bidrag till att öka produktionen av förnybar energi i TWh. Ökning förädlingsvärde avser ökning av bruttoförädlingsvärde hos stödmottagare i . Ökning arbetstillfällen avser bruttoökning av arbetstillfällen till följd av stöd. De avslutade mikroföretagsstöden kan delas in i olika huvudkategorier. Av tabellen nedan framgår hur de avslutade insatserna (både företagsstöd och projektstöd) fördelas procentuellt mellan kategorierna 2011. Största andelen avslutade insatser inom mikroföretagsåtgärden finns inom kategorierna Övrig tillverkning och tjänster m.m. (), Häst, inkl. hästturism () och Mat, inkl. matturism (). Även när det gäller utbetalda stödbelopp är det dessa kategorier som har störst andel. I dessa kategorier investerar man enligt ofta i större fasta anläggningar. Tabell 12 Antal avslutade ärenden och utbetalda stödbelopp per kategori ärenden (%) Förnybar energi och klimat Häst, inkl. hästturism Kultur, historia, nöjen Mat, inkl. matturism Natur, jakt, fiske, friluftsliv ärenden (%) Övrig tillverkning och tjänster Källa: , 2012. När det gäller de tre största kategorierna har redovisat följande information. Övrig tillverkning och tjänst m.m.: Av antalet avslutade insatser var 376 företagsstöd och 22 projektstöd. Det genomsnittliga utbetalda stödbeloppet uppgick till för företagsstöden och för projektstöden. Vanliga verksamheter är mekaniska verkstäder, trätillverkning, sågverk och hyvleri, gårdsverkstäder, hund- och kattpensionat, friskvård, rehabilitering, entreprenad m.m. Insatserna kan gälla allt från större investeringar, t.ex. nybyggnation, till mindre investeringar, t.ex. inköp av maskiner för viss tillverkning. Projektstöden handlar om t.ex. affärsutveckling och nätverksbyggande eller förstudier om nya metoder och produkter. Häst, inkl. hästturism: Av antalet avslutade insatser var 205 företagsstöd och 9 projektstöd. Det genomsnittliga utbetalda stödbeloppet uppgick till för företagsstöden och för projektstöden. Vanliga verksamheter är turridning, ridskolor/ridläger, tränings- och utbildningsstall, inackorderingsverksamhet, rehabilitering m.m. De vanligaste insatserna handlar om ny- och ombyggnad av stallar, ridhus och ridbanor. Projektstöden handlar om främjande av hästnäringen, t.ex. genom att anordna hästmässa och etablera nätverk för hästföretagare. Mat, inkl. matturism: Av antalet avslutade insatser var 68 företagsstöd och 65 projektstöd. Det genomsnittliga utbetalda stödbeloppet uppgick till för företagsstöden och för projektstöden. Vanliga verksamheter är café, restaurang, gårdsbutiker, bagerier, musteri m.m. Insatserna kan handla om allt från att bygga nytt restaurangkök till mindre investeringar i inventarier. Projektstöden handlar framför allt om marknadsföring och utveckling av småskaliga livsmedelsföretag. Det är vanligt med projekt där ett antal företag i en region gemensamt medverkar vid ett evenemang, en mässa eller en marknad. Det finns även t.ex. förstudier och kompetensutveckling kring förädling. Av framgår bl.a. att satsningen på matlandet visar ett varierande resultat, men att det verkar gå bättre än . Andra studier av åtgärd 312 har låtit i (IHH) genomföra en studie av projektstöd i landsbygdsprogrammet inom åtgärderna 311, 312 och 313. Studien visar att projekten drivs av många företag och organisationer, men resultaten visar sig oftast inte hos den enskilde stödmottagaren. Slutrapporterna och projektplanerna innehåller inga uppgifter om de deltagande organisationernas ekonomi, och ofta framgår inte ens vilka som har deltagit. har genomfört uppföljande samtal med 27 stödmottagare för att försöka få fram siffror, men detta har inte lyckats. IHH pekar på att olika typer av projekt inte passar att utvärderas gemensamt, att det är viktigt att mäta även de sekundära resultaten, att informationen i akter och uppföljningssystemet inte är tillräcklig, att registerdata på mikronivå ofta är ofullständiga eller inte träffsäkra samt att fallstudier, enkäter eller intervjuer rekommenderas för att lyckas med en utvärdering av projektstöd. menar att det kan vara svårt att bedöma vilka som drar nytta av projekten. Även här konstaterar IHH att mycket handlar om förutsättningsskapande förstudier som ska gynna fler än ett företag. Det är svårt att mäta bruttoförädlingsvärde och arbetstillfällen, bl.a. eftersom det är svårt att isolera vad som beror just på denna landsbygdsåtgärd. I de förutsättningsskapande projekten har bruttoförädlingsvärdet satts till noll. Det konstateras att andra länder inte har arbetat med denna typ av projekt. IHH genomförde även på uppdrag av en studie om kopplingen mellan SCB:s företagsregister och Jordbruksverkets företagsuppgifter. Slutsatsen av studien var att SCB:s företagsregister inte går att använda för uppföljningar av landsbygdsprogrammet eftersom kopplingen mellan registren är för svag. har även genomfört en studie av företagsstöd för åtgärderna 121, 123, 311, 312 och 313 för åren 20072009. Studien är en totalundersökning som gör länsvisa djupstudier, och underlag hämtas från affärsplanerna. Syftet med studien är att ge en fördjupad bild av vart landsbygdsprogrammets stöd går inom de olika åtgärderna, att visa effekterna av stödet, att ge underlag till rapporteringen till kommissionen samt att ge underlag för strategier för uppföljande utvärderingar. I studien tas både länsrapporter och en riksrapport fram. Bland annat framgår att har gett mycket stöd till hästrelaterad verksamhet och profilerat sig på jämställdhetsfrågor.104 104 , intervju och e-brev . 2012/13:RFR4 LANDSBYGDSPROGRAMMETS RESULTAT 4.2.3 Erfarenheter från de tre länen i län anger i länets genomförandestrategi att företagsstöd beviljas med högst per företag . För samverkansföretag kan stödet uppgå till högst per treårsperiod. Stöd beviljas inte om det beräknade stödbeloppet i en ansökan understiger . När det gäller årligt återkommande upplevelseevenemang beviljas företagsstöd i högst . Följande investeringar prioteras (utan inbördes ordning): Företagsstöd som lämnas till ny-, till- eller ombyggnad av byggnader samt till specialinventarier som är nödvändiga för verksamheten och med en livslängd . Stöd lämnas inte till inventarier av hushållskaraktär och mindre hushållsartiklar. Långsiktig ekonomisk bärkraft. Investeringar och insatser som tydligt skapar mervärde och sysselsättningsökning. Investeringar som har en tydlig positiv effekt på jämställdhet, integrationsarbete, samverkan för ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt ungdomars möjlighet till arbete och företagande på landsbygden. Investeringar som bidrar till att minska användningen av fossila bränslen och till minskad klimatpåverkan.