rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — Transportstyrelsen pekar på att det inte är lämpligt att tar fram egna nationella regler för att lösa problemet eftersom stora mängder importerat gods anländer i påhängsvagnar och containrar till hamnarna och att nationella regler skulle kunna ge konkurrensnackdelar för de svenska företagen. I stället bör möjligheterna att skapa relevanta och rimliga ansvarsförhål- 364 , e-brev . landen för lastsäkring undersökas genom beredning i en arbetsgrupp på den internationella arenan för att sedan föras vidare till kommissionen eller FN.365 BILDERNA NEDAN HAR TAGITS AV POLISEN VID EN LASTBILSOLYCKA ORSA- KAD AV BRISTER I LASTSÄKRINGEN. Källa: i . I infördes en bestämmelse i vägtrafiklagen som innebär att ansvaret för lastsäkring och överlast är fördelat mellan föraren, den som företagit lastningen och den som i funktion av sin ställning, t.ex. förman, har gett anvisningar om lastens placering och säkring. Enligt uppgift från kommunikationsministeriet i har införandet av denna bestämmelse inneburit att behovet av korrekt lastning numera beaktas mer än tidigare, särskilt i lagerarbete. 7.4 Utveckling inom lastsäkring Det saknas uppgifter om utvecklingen av olyckor orsakade av brister i lastsäkring. En anledning till detta är att det inom vägtrafiken inte finns någon motsvarande skyldighet att rapportera olyckor och tillbud som relaterar till Strategi om lastsäkring, delrapport kartläggning. Dnr TSJ 2009- 2604. lastsäkring som det gör inom andra transportslag. Transportstyrelsen förvaltar informationssystemet Strada för data om skador och olyckor inom hela vägtransportsystemet. Strada bygger på uppgifter som polisen rapporterar och registrerar om trafikolyckor samt uppgifter från ett antal akutsjukhus. Det är dock svårt att efter en trafikolycka kunna säkerställa om brister i lastsäkringen varit orsaken till olyckan, vilket innebär att det inte finns några tillförlitliga uppgifter att tillgå för att belysa utvecklingen. Det kan noteras att det är som har tillsynsansvar för arbetsmiljöfrågor inom vägtrafikområdet, se även avsnitt 3.1.4.366 I samband med genomförandet av uppföljningen har ombetts att ta fram uppgifter på årsbasis om antalet överträdelser med tunga lastbilar mot lastsäkringsreglerna samt hur många av dessa som har rapporterats vidare till åklagare. har även ombetts att ta fram uppgifter för hur stor del av de böter som polisen utfärdar för överträdelser mot lastsäkringsreglerna som betalas och om det finns skillnader mellan svenska och utländska lastbilar. Enligt uppgift från går det inte att hämta sådana uppgifter från deras nuvarande datasystem. Av denna anledning har det inte varit möjligt att belägga hur stora de faktiska problemen är med bristande lastsäkring och hur utvecklingen ser ut.367 genomförde tillsammans med polismyndigheterna i , , , och mätningar av regelefterlevnaden inom den kommersiella godstrafiken på det statliga vägnätet.368 När det gällde säkring av last visade av de undersökta fordonen någon brist.369 I samband med styckegodskontroll i hamn uppskattar man från i att det förekommer brister i lastsäkring till eller mer. Den höga andelen bekräftas även av annan tillsynspersonal vid andra polismyndigheter.370 7.5 Kontroller av lastsäkring 7.5.1 Polisens tillsyn av lastsäkring Det är polisen och bilinspektörer som utför tillsyn av lastsäkring på väg.371 Om polisen vid kontroll finner brister i lastsäkring kan följande åtgärder vidtas: föreläggande, hindra fortsatt färd, körförbud och ordningsbot. 366Transportstyrelsen har dock tillsynsansvar för arbetsmiljöfrågor inom sjöfart. 367Rikspolisstyrelsen, möte . 368Mätningarna genomfördes i , , , och . Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. 370Rikspolisstyrelsen, e-brev . 371Det kan noteras att har tillsynsansvaret för vägtransport av farligt gods som kommer eller ska ombord på fartyg. I uppföljningen har flera polismyndigheter, bl.a. , pekat på att det liksom för överlaster saknas framtagna mål inom polisen för lastsäkringskontroller. Enligt polisen är detta något som påverkar omfattningen av lastsäkringskontrollerna.372 Polisen i har i uppföljningen pekat på att risken för att bli upptäckt med brister i lastsäkring är liten på grund av att det bara är de inom polisen som är specialiserade på tung godstrafik som har mer ingående kunskaper om lastsäkring.373 I ett regeringsuppdrag till dåvarande m.fl. föreslogs en treårig försöksverksamhet där bilinspektörer anställda vid polisen skulle ges utökade befogenheter att utfärda ordningsföreläggande vid brott mot kör- och vilotidsbestämmelser, lastsäkring och tekniska fordonsbrister. Förslaget, som syftade till att effektivisera polisens arbete vid vägkontroller, har inte genomförts.374 har tidigare slagit fast att en utvidgning av behörigheten att få utfärda föreläggande av ordningsbot av rättssäkerhetshänsyn måste ske med viss försiktighet.375 I uppföljningen har flera polismyndigheter pekat på att en viktig aspekt av polisens trafiksäkerhetsarbete är att det också kan användas för att upptäcka andra brott. i har pekat på att det finns mycket annan brottslighet knuten till den yrkesmässiga trafiken, t.ex. smuggling av människor, droger och varor. Vid bl.a. lastsäkringskontroller är det möjligt att upptäcka även sådan kriminalitet. Flera polismyndigheter arbetar med att mer specifikt koppla samman kontrollerna av trafiksäkerhet med att upptäcka annan kriminalitet. Trafikpolisen i , och är exempel på myndigheter som uppges ha kommit en bit på väg.376 I uppföljningen har trafikpolisen i uppmärksammat att denna inriktning är något som kan komma att underlätta rekryteringen av nya trafikpoliser då medelåldern bland de poliser som håller på med kontroller av yrkestrafiken är förhållandevis hög.377 7.5.2 Böter vid brister i lastsäkring Ansvar för lastsäkring och böter Last får inte medföras i eller på ett fordon på ett sådant sätt att den kan släpa efter eller falla av fordonet.378 En förare av ett motordrivet fordon som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot reglerna om lastsäkring döms till penningböter.379 372Polismyndigheten i , e-brev . 373Polismyndigheten i , möte . Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. Rapport . Ju1995/2248/DOM. 376Polismyndigheten i , möte . 377Polismyndigheten i , möte . 3783 kap. 80 § trafikförordningen (1998:1276). 37914 kap. 3 § trafikförordningen (1998:1276). Enligt nuvarande regler för ordningsbot utgår böter med för motordrivet fordon och tillkopplat släpfordon eller efterfordon som dras av sådant fordon som medfört last på sådant sätt att den kan utgöra fara för person, orsaka skada på egendom, släpa efter eller falla av fordonet, orsaka störande dammbildning eller liknande, försvåra körningen av fordonet eller framkalla onödigt buller vid underlåtenhet att ha lasten fastgjord eller övertäckt vid underlåtenhet att sätta fast lastanordning på föreskrivet sätt. Det innebär att det med nuvarande bötessystem utgår samma bötesbelopp oavsett hur allvarlig en överträdelse av lastsäkringsreglerna bedöms vara. I enlighet med nuvarande bötessystem görs inte heller någon differentiering av böter utifrån om det är en lätt eller tung lastbil (över eller under ) som används då brister i lastsäkringen upptäcks. Enligt polisen önskar man se en differentiering i två nivåer med en dubbelt så hög bötessumma som i mer allvarliga fall av överträdelser. Uppföljningen visar att det är svårt att få en uppfattning om hur reglerna om lastsäkring efterlevs i . En indikation på hur lastsäkringsreglerna efterlevs kan dock hämtas från den tillsynsstatistik som sammanställer utifrån uppgifter som polismyndigheterna skickar in och redovisar för antal ordningsbotar.380 TABELL 22 ANTAL BÖTER (ORDNINGSBOTAR) FÖR BRISTFÄLLIG SÄKRING AV LAST (20072011) * Uppgiften är inte utan avser 1 januari14 november. Källa: , möte . Under 20062011 har det även förekommit ca 585 primärrapporter, dvs. fall där polisen rapporterat vidare en överträdelse på grund av att föraren förnekat överträdelse eller att även andra överträdelser begåtts som överträdelsen mot lastsäkringsreglerna.381 Även om ovanstående uppgifter kan ge en översiktlig bild över utvecklingen bör de dock tolkas med viss försiktighet. har framfört att det finns en medvetenhet inom myndigheten om att systemstödet 380I de fall en förare vid en kontroll erkänner förseelser sker en rapportering genom att polisen utfärdar ett ordningsföreläggande (ordningsbot). Om föraren nekar eller om det inte skulle röra sig om ett s.k. normalfall eller om överträdelserna är fler än att de går att hantera i ordningsbotssystemet, utfärdar polisen en primärrapport som går vidare till åklagare som därefter prövar regelöverträdelsen och kan utfärda ett strafföreläggande. Om strafföreläggandet inte leder till att boten betalas går ärendet vidare till domstol för prövning. En polis har möjlighet att lämna rapporteftergift vid mindre förseelse eller brist. Detta innebär en underlåtelse att lagföra. 381Uppgifterna har redovisats av som tagit ut uppgifterna ur systemet Start2. Enligt kan det finnas vissa felkällor i materialet, t.ex. i form av att underlaget för primärrapporter kan ha missats vid inmatning i datasystemet. behöver utvecklas för att det ska vara möjligt att på ett bättre sätt kunna följa upp utvecklingen.382 7.5.3 Hindrande av fortsatt färd Enligt polisen i har man vid sina kontroller i regionen kunnat se en viss överrepresentation för utlandsregistrerade fordon när det gäller bristfällig säkring av last. Polisen i uppger att den inte har sett några väsentliga skillnader när det gäller kör- och vilotider, överlaster och hastigheter. I flera lagar och förordningar finns stöd för att hindra fortsatt färd vid överträdelser som innebär att trafiksäkerheten åsidosätts. Under uppföljningen har trafikpoliserna vid de besökta länspolismyndigheterna och uppmärksammat att nuvarande regelverk är otillräckligt. Man efterlyser därför utökade möjligheter att kunna stoppa ett fordonsekipage från att kunna fortsätta resan innan de böter som polisen utfärdat har direktbetalats på plats. Enligt polisen skulle lagstiftningen behöva utökas genom att t.ex. något av följande alternativ kan vidtas tills böter i förekommande fall har erlagts: 1.Transportdokumenten och fordonshandlingar omhändertas. 2.Transportdokumenten, fordonshandlingar samt registreringsskylt omhändertas. 3.Transportdokumenten och fordonshandlingar omhändertas och fordonet låses fast, s.k. klampning.383 Enligt polisen förutsätter detta att det finns lämpliga uppställningsplatser där lastbilar kan parkeras tills betalning skett. Hur detta ser ut varierar mellan länen. Det kan också noteras att är ganska ensamt om att inte kunna vidta särskilda åtgärder för att hindra fortsatt färd tills böter har erlagts. I de länder som uppföljningens utblick har innefattat finns möjlighet att vid stoppande av fordon vidta åtgärd tills böter har erlagts. Från bl.a. tyska Bag menar man att denna möjlighet är mycket effektivt och fungerar preventivt genom att förarna är medvetna om att de inte kan slippa undan från att betala för de överträdelser som begåtts. Enligt Bag brukar förarna ha betalkort tillgängligt för att på så sätt kunna undvika ett ingripande från polisen som gör att lastbilen inte kan köras vidare. Vid de myndigheter i andra länder som besökts inom ramen för uppföljningen har man uttryckt att man inte ser några problem, t.ex. när det gäller proportionalitet, med att kunna motivera denna typ av hantering i deras länder. När det gäller möjligheten att omhänderta ett fordons registreringsskyltar i kan det i sammanhanget nämnas att polisen kan göra detta i fall där ett fordon används trots att t.ex. vägskatt inte har betalats. 382Rikspolisstyrelsen, möte . 383Polismyndigheten i , möte . som har tagit hand om fordonets registreringsskyltar får i dessa fall medge att fordonet förs till närmaste lämpliga avlastningsplats eller uppställningsplats.384 7.6 Samverkan mellan myndigheter samt mellan myndigheter och branschen Transportstyrelsen genomförde ett trafikslagsövergripande projekt om lastsäkring. Projektet inriktades på att lämna förslag till en gemensam strategi och till mål för lastsäkring inom Transportstyrelsen. Den första delen av projektet innefattade kartläggningar av regler, tillstånd och tillsyn samt av vilka problem som olika aktörer ser när det gäller lastsäkring. Resultaten av detta presenterades i en delrapport. knöts en referensgrupp till projektet med ett trettiotal personer från myndigheter och organisationer. genomfördes även en lastsäkringsdag i form av en workshop där företrädare för myndigheter och branschen träffades och diskuterade. En fråga som diskuterades rörde vem som ansvarar för att lasten är rätt säkrad. Många deltagare vände sig mot att det är föraren som är ansvarig som förarna ofta får last som är plomberad i lastbärare och det inte finns någon möjlighet att säkerställa att lasten är rätt säkrad. En annan fråga som diskuterades rörde hur reglerna ska bli bättre och mer enhetliga. Bland annat framkom att man inte vill ha krångligare regler, däremot vill man ha mer lagstiftning för sådant som finns i form av branschstandard och s.k. lathundar.385 arbetade projektgruppen vidare med bl.a. gemensamma beräkningsgrunder för lastsäkring, EU-gemensamma regler för lastsäkring inom vägtrafik, EU-gemensamma konstruktionskrav för fordon, ansvar för lastsäkring för vägtrafiken, rapportering av olyckor m.m., samordnade tillsyner mellan tillsynsmyndigheter samt forum för påverkan och möjliga allianspartner. Detta arbete har avrapporterats i en strategi om lastsäkring där det finns mål formulerade för vad som ska vara uppnått , samt om 10 . Som mål anges att Transportstyrelsen ska ha utarbetat ett svar till om hur det straffrättsliga ansvaret bör hanteras. Detta svar ska ha ett trafikslagsövergripande och internationellt perspektiv. Som mål anges bl.a. att det ska finnas en etablerad och känd samverkan mellan berörda myndigheter för tillsyn av lastsäkring. ska också regelarbete om gemensamma lastsäkringsregler inom EU vara påbörjat. Som mål på anges att det ska finnas ett system för rapportering av inträffade händelser med bäring på tappad last eller lastförskjutning samt att Transportstyrelsen ska grunda beslut om för- 3846 kap. 3 § vägtrafikskattelagen (2006:227). ändringsbehov inom lastsäkring och lastsäkringsutrustning på kunskap om relevanta förhållanden. Transportstyrelsen har också lämnat ett förslag till en strategi för lastsäkring utifrån myndighetens kärnområden: normgivning, tillsyn och registerhållning. För normgivning anges att Transportstyrelsens strategi ska vara att aktivt söka påverka internationella forum så att trafikslagsövergripande synsätt inom lastsäkringsområdet skapas och att man strävar efter att samtliga trafikslag har nationella föreskrifter som innehåller dimensioneringsprinciper för lastsäkring för att öka tillgängligheten samt att man strävar efter att i det internationella arbetet, när det är möjligt, inför jämförbara beräkningsprinciper mellan trafikslagen. För tillsyn anges som strategi att Transportstyrelsen ska sträva efter ökad samverkan med berörda tillsynsmyndigheter inom området lastsäkring. För registerhållning anges som strategi att Transportstyrelsen ska sträva efter att grunda beslut på analys av underlag från bl.a. händelserapportering. Samverkan kring lastsäkring på regional nivå Polisen i uppger att det finns viss samverkan mellan polisen och olika myndigheter vid bl.a. riktade lastsäkringskontroller och kontroller av farligt gods. Där sker även samverkan mellan olika trafikpolisgrupper med inriktning på tung trafik, men även med polismyndigheter i andra län. Från polisens sida menar man att samarbetet ger ett bra utbyte av kunskap som kontaktnäten vidgas, vilket även underlättar det dagliga arbetet. Något som också framhålls som positivt är att samverkan mellan olika grupper med specialinriktning på den yrkesmässiga trafiken innebär kompetensut- veckling som det kan ske till förhållandevis ringa ekonomiska kostnader.386 I har polisen tillsammans med Transportstyrelsen genomfört ett uppsökande projekt där företag besöktes och fick information om bl.a. lastsäkring.387 När det gäller samverkan kan det nämnas att det i finns en intresseorganisation för lastsäkringsfrågor inom land- och sjötransportområdet Sagit (Säkring av gods i trafik). Sagit arbetar som ett expert- och samrådsforum och har som övergripande målsättning att utveckla säkrare godstransporter och verka för att öka kunskapen och kompetensen inom lastsäkring i samverkan med olika intressenter inom transportsektorn. Sagits sekretariatsfunktion upprätthålls av och organisationens arbetsutskott består av företrädare för , Näringslivets Transportråd, och . En motsvarande organisation till det svenska Sagit finns också i . 386Polismyndigheten i , e-brev . 387Polismyndigheten i , e-brev . Sagit arbetar bl.a. med att initiera och följa upp svenska och internationella regelförändringar inom EU, identifiera problemområden där det finns behov av forskning och utveckling samt arrangera lastsäkringskonferenser i till vilka även nordiska intressenter inbjuds.388 7.7 Branschens egna åtgärder för att främja god regelefterlevnad Transportfackens ()389 gav 2010 ut en s.k. lathund med förenklade instruktioner om hur last säkras enligt de svenska kraven.390 TYA tillhandahåller även utbildningar i lastsäkring för förare. För att främja en god regelefterlevnad har tagit fram rapporten 389Transportfackens (). Lastsäkring vid transport på landsväg. 390TSVFS 1978:10 och VVFS 1998:95. Att hastighetsbegränsningarna följs av den tunga lastbilstrafiken har betydelse för både trafiksäkerhet, miljö, fordonsekonomi och en sund konkurrens. Kapitlet inleds med trafikutskottets tidigare behandling av frågor om hastigheter. Därefter beskrivs regler och påföljder vid överträdelser. I kapitlet beskrivs även utvecklingen när det gäller hastighetsefterlevnaden för tunga godstransporter på väg. Därefter beskrivs problem med brister i bromssystem och polisens insatser för att ökad efterlevnad av gällande hastighetsbegränsningar. Kapitlet beskriver även miljöfrågor och hur följsamheten till hastighetsbegränsningar kan medverka till minskade koldioxidutsläpp. har tidigare i beredningen av vissa trafiksäkerhetsfrågor betonat att hastighetsfrågan har identifierats som särskilt viktig vid utarbetandet av nollvisionens etappmål 2020. Utskottet har även pekat på att hastigheten ofta är avgörande för en olyckas konsekvenser och påverkar även förarens möjligheter att undvika den. kör ungefär hälften av all trafik för fort. Utskottet har konstaterat att om av trafiken följde hastighetsbegränsningarna skulle 100 liv kunna räddas och om alla höll hastighetsgränserna skulle ännu fler liv räddas.392 I trafikutskottets senaste betänkande om trafiksäkerhet uppmärksammas att polisens hastighetsövervakande verksamhet har ökat från 142 000 kontroller 1999 till 409 000 kontroller 2009. var därutöver av det statliga vägnätet utrustat med kameror för automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK).393 8.2 Regler och påföljder vid överträdelser Maxhastighet för lastbilar utan släp är på motorväg eller motortrafikväg och för lastbilar med släp. Överträdelser av gällande hastighetsbegränsningar kan ge böter och indraget körkort. Då den senaste stora ändringen av ordningsbot genomfördes ville att det vid hastighetsöverträdelser skulle finnas möjlighet att utfärda böter utan att behöva tillämpa någon toleransmarginal. 2009/10:TU12. 2010/11:TU18. garen ansågs dock att en anpassning till gällande rättspraxis var mer lämplig, vilket innebar att en tolerans måste tillåtas innan åtal var möjligt att väcka. Detta innebär att polisen inte börjar rapportera hastighetsöverträdelser förrän en hastighetsbegränsning överträds med eller mer.394 Böter i och andra länder höjdes bötesbeloppen vid hastighetsöverträdelser. Därefter har en ytterligare höjning av bötesbeloppen genomförts 2006.395 Inga ytterligare ändringar har gjorts sedan dess.396 TABELL 23 BÖTER FÖR HASTIGHETSÖVERTRÄDELSER Hastighetsöverträdelser på 30- och 50-väg Km/timme över Bötesbelopp före höjning 2006 (kr) Högre hastigheter rapporteras till åklagare. Hastighetsöverträdelser på övriga vägar Km/timme över Bötesbelopp före höjning 2006 (kr) Högre hastigheter rapporteras till åklagare. Källa: Polisen, e-brev . Som jämförelse till att fortkörningsböterna i ligger i ett intervall ligger fortkörningsböterna i i intervallet och i i intervallet . I tillämpas ordningsböter om upp till 240 dagsböter i 394Rikspolisstyrelsen, e-brev . 395Dödsolyckor med tunga lastbilar, Vägtrafikinspektionen, TR 40-A 2006:64, . 396Det kan noteras att det pågår en översyn av obotskatalogen och att det i detta ingår en översyn av böter för brott mot förordning (2002:713) om försöksverksamhet med varierande högsta tillåtna hastighet. de grövsta fortkörningsfallen. Böterna för fortkörning i varierar och böterna för fortkörning i varierar mellan 50 och 500 zloty där 1 zloty motsvarar ca . En översyn av fortkörningsböterna pågår, vilket kommer att innebära en höjning till 1 000 zloty som maxbelopp. På en 30-väg i dras körkortet in vid en hastighetsöverträdelse eller mer. På en väg med hastighetsbegränsning eller mer gäller att körkortet dras in då rådande hastighet överträds med eller mer. Vanligtvis dras körkortet in om . Det är polisen ute på väg som omhändertar körkortet och rapporterar vidare till Transportstyrelsen för vidare hantering och hur länge körkortet ska vara indraget. När det gäller hur många körkort som dras in i på grund av hastighetsöverträdelser med tunga lastbilar uppger Transportstyrelsen att styrelsen har svårt att redovisa uppgifter om detta. Enligt Transportstyrelsen hör detta samman med att ett körkortsingripande på grund av överskridande av högsta tillåtna hastighet sker med stöd av körkortslagen397 och att det under denna återkallelsegrund även ligger förseelser som överlast, körning mot rött ljus, underlåtenhet att iaktta stopplikt, omkörning vid övergångsställe eller att det brutits mot någon annan regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa. I Transportstyrelsens ärendehanteringssystem registreras endast att beslut om återkallelse har fattats, återkallelsegrund och spärrtidens längd. Det går därför inte att ta fram uppgifter om exakt vilken typ av förseelse som ligger till grund för en återkallelse.398 Dåvarande genomförde under 19962004 årliga hastighetsmätningar i form av s.k. basramsmätningar. Dessa syftade till att genom omfattande mätningar skatta hastighetsnivån på hela det statliga vägnätet.399 Enligt mätningar ökade andelen trafikarbete över hastighetsgräns för tunga lastbilar på det statliga vägnätet från till , vilket kan jämföras med en ökning för personbilar från till under samma period.400 Enligt de undersök- 3975 kap. 3 § 4 körkortslagen (1998:488). 398Transportstyrelsen, e-brev . 399Under perioden , 19962003, gjordes motsvarande hastighetsmätningar inom tätort. 40010.Vägtrafikinspektionen, Trafiksäkerhetsutvecklingen 19962007. ningar som genomförde 2004 överträddes hastighetsgränserna för av trafikarbetet av tunga lastbilar med släp, vilket kan jämföras för personbilarna. En analys av regelefterlevnaden i tätort visade att av de tunga lastbilarna med släp och av personbilarna 2003 överträdde hastighetsgränserna.401 Enligt har medelhastigheten sjunkit för alla fordonsslag utom för tunga lastbilar. har konstaterat att det är särskilt negativt för trafiksäkerheten att den tunga trafiken inte har sänkt hastigheten på grund av krockvåldet vid eventuella kollisioner.402 Enligt är en nackdel med basramsmätningarna att de är dyra att genomföra, och det har efter 2004 inte genomförts några jämförbara hastighetsmätningar.403 Det innebär att det finns osäkerheter i kunskaperna om hur följsamheten till olika hastighetsbegränsningar har utvecklats .