rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Av tabell 1 och 2 framgår att tilldelas totalt ca (ca ) från EJFLU för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. I följande sammanställning redovisas landsbygdsprogrammets finansieringsplan för hela programperioden inklusive den statliga medfinansieringen. Tabell 2 Landsbygdsprogrammets finansieringsplan för hela perioden 20072013 fördelat på respektive axel (tkr) Källa: Dataunderlag ur Landsbygdsprogram för , Landsbygdsdepartementet, . Uppgifterna omräknade enligt = . Av sammanställningen framgår att av resurserna ligger inom första axeln, inom andra axeln och inom tredje axeln. Leader disponerar av medlen. Av tabellen nedan framgår landsbygdsprogrammets budget fördelad på axlar och åtgärder. I bilaga 9 redovisas även fördelningen på beviljade och utbetalade medel. 10 Rådets (EG) förordning nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). 2012/13:RFR4 DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Tabell 3 Landsbygdsprogrammets budget fördelad på axlar och åtgärder Budget (tkr) Andel (%) Yrkesutbildning och information, Startstöd till unga jordbrukare Högre värde i jord- och skogsbruk- Samarbete om nya produkter m.m. Infrastruktur för utveckling av Stöd för jordbruk i mindre gynnade Stöd för miljövänligt jordbruk Stöd för djurens välbefinnande (stödet införs 2012) Utvald miljö, miljöinvesteringar Stöd för icke-produktiva invester- Diversifiering till annat än jordbruk Grundläggande tjänster för befolkn. Förnyelse och utveckling av byar Bevarande och uppgradering av Tekniskt stöd (TA) I statsbudgetens utgiftsområde 23 finns följande två anslag för landsbygdsprogrammet: DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Anslag 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används för nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet. Anslaget används även för nationellt stöd till jordbruket i norra och för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling. Anslag 1:22 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet och motsvarar EU:s finansiering av programmet. Finansiering sker via EJFLU. Anslaget används även för stöd till biodling, finansierat av Europeiska jordbruksfonden. Anslagsutvecklingen för de två anslagen framgår av tabellen nedan. Tabell 4 Anslagsutveckling, utgiftsområde 23 (tkr) Anslag 1:21 Åtgärder för Anslag 1:22 Från EU- Källa: Prop. 2011/12:1 utg.omr. genomfördes en större ändring av EU:s landsbygdsprogram, vilken även medförde följdändringar i . Ändringen var bl.a. ett led i genomförandet av den tidigare nämnda hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2009. Ytterligare medel tillfördes därmed programmet från direktstöden. Ökade medel sköts också till som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Sammantaget tillfördes programmet ca . Dessa medel har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn samt bredband. Därutöver gjordes ändringar i programmet för att öka måluppfyllelsen av flera av miljöersättningarna och ökade satsningar på det nya matlandet. Den påbörjade satsningen inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet omfattar för 20102013. Medlen fördelas till företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. konstaterade regeringen att vissa åtgärder inom landsbygdsprogrammet fortfarande hade ett lågt utnyttjande och prövade om justeringar var nödvändiga för att öka programmets effektivitet. Även den halvtidsutvärdering som genomfördes utgjorde ett underlag för programändringen. Flera av slutsatserna i halvtidsutvärderingen var dock av mer långsiktig karaktär och kan främst fungera som ett viktigt underlag inför utformningen av framtida landsbygdsprogram. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Genom beslut om statsbudgeten tillfördes anslag 1:21 (se tabell ovan) under 20122014 för en ytterligare satsning på bredbandsutbyggnad på landsbygden. Regeringen har betonat att tillgången till god it-infrastruktur är väsentlig för företagsutvecklingen i landets glesbefolkade områden. Regeringen konstaterade att de medel som funnits tillgängliga inom landsbygdsprogrammet i syfte att öka tillgänglig- heten till bredband snabbt hade intecknats som efterfrågan på och behovet av bredbandsutbyggnad fortfarande varit stort. totalt för offentlig medfinansie- Fördelning av medel mellan länen Medel ur landsbygdsprogrammet beviljas och utbetalas av , , och länsstyrelserna. Det är endast budgetarna för åtgärderna i axel 1, delar av axel 2 (utvald miljö) samt axel 3 som förde- las per län. Av tabellen nedan framgår hur stor andel varje län har fått i den fördelning som har gjort. I vissa fall handlar det om avrop från länen, dvs. de anmäler vilka projekt de har och tilldelas sedan pengar 2011/12:1 utg.omr. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Tabell 5 Länsvis fördelning av medel för åtgärder i landsbygdspro- grammet (axel 1, delar av axel 2 samt axel 3) Totalsumma (kr) Andel av totalt till länen (%) 5 718 697 610 Källa: , e-brev . Alla angivna belopp är exklusive annan offentlig medfinansiering, vilket krävs i axel 3. uppger att fördelningen av medlen för åtgärderna i axel 1 och 3 mellan de olika länen har skett efter en fördelningsnyckel som tagit fram, bl.a. utifrån hur stor landsbygd som de olika länen har. Även gleshetskriterier har lagts in. Det var en lång process i samarbete med länsstyrelserna innan den slutliga fördelningen kunde tas fram. Ett första förslag från var mer tillväxtorienterat, men detta förslag möttes enligt uppgift av missnöje från länen i norra som ville ha en medelsfördelning som var mindre hårt knuten till tillväxtkriterier. 2.3 Åtgärder för att främja företagande och sysselsättning på landsbygden Landsbygdsprogrammet är brett och det finns kopplingar till en rad andra insatser som syftar till att främja utvecklingen på landsbygden (se bil. Genom olika åtgärder, i form av bl.a. stöd och ersättningar, ska företagande och sysselsättning stimuleras. Landsbygden ska också ges möjlighet till ökad tillväxt och bättre konkurrenskraft. Programmets åtgärder ska genom- DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 föras med hänsyn till miljön och med hjälp av lokalt engagemang. återspeglas i de olika stöd och ersättningar som ingår i programmet. Landsbygdsprogrammet för 20072013 innehåller fler åtgärder som ska främja företagande och stärka lantbruket och landsbygdsföretagens konkur- rensförmåga än det tidigare programmet. I syfte att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen är miljöambitionen i programmet fortsatt hög. syftar programmet till att ge förbättrade förutsättningar för en utökad pro- duktion av förnybar energi. Programmet har breddats i förhållande till den tidigare programperioden i syfte att främja ett diversifierat näringsliv, en god livsmiljö, lokal service och infrastruktur. Landsbygdsprogrammet är en del av den gemensamma jordbrukspoliti- ken och är därför i stor utsträckning riktat mot de areella näringarna. nuvarande programmet har delar av sammanhållningspolitiken med inrikt- ning mot landsbygdsutveckling förts över. grammet riktas således mot en bredare målgrupp än det förra miljö- och landsbygdsprogrammet, framför allt i de delar som syftar till en diversifierad ekonomi och god livskvalitet på landsbygden (axel 3). EU:s landsbygdsprogram för perioden 20072013 skiljer sig delvis från tidigare program inom jordbrukspolitikens område såtillvida att programmet innehåller relativt stora delar där bidrag inte utgår enligt strikt definierade kriterier, t.ex. i termer av bidrag per odlad yta av vissa grödor eller innehav av ett visst antal djur.12 Liksom i förra programmet ges möjlighet att söka bidrag för aktiviteter eller projekt inom vissa ramar som anges i respektive lands nationella program. Respektive myndighet har till uppgift att prioritera bland dessa ansökningar utifrån regionala program (genomförandestrategi- När det gäller dessa delar av programmet har de jordbrukspolitiska insat- serna kommit att likna insatser främst inom regionalfonden och i viss mån Därmed har EU också slagit fast att formerna för hanter- ingen av dessa bidrag ska närma sig varandra. Det innebär att olika parter som kan beröras av programmet ska delta både i utarbetandet och i genom- 2.4 Mål och inriktning för axlarna Landsbygdsprogrammet är uppdelat på fyra områden, s.k. axlar, vars mål och inriktning är gemensamma för EU-länderna. Axel 1: Målet är att förbättra utvecklings- och konkurrenskraften hos företag inom jord- och skogsbrukssektor, rennäring, livsmedelsproduktion och förädling. Axel 1 innehåller stöd till kompetensutveckling, lärande och spridning av ny kunskap, investeringsstöd och stöd till vidareförädling. Totalt omfattar åtgärderna inom axeln ca 5,8 mil- 12 Även förra landsbygdsprogrammet innehöll dock delar (insatsområde 2) som var öppna för medlemsstaternas egna tolkningar. 13 , , 2010. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Efter ändringar av programmet till följd av hälsokontrollen har av budgeten avsatts till denna axel.14 Axel 2: Det övergripande målet är att bevara och utveckla ett attraktivt landskap med höga natur- och kulturvärden. Åtgärderna ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppfylls, men också till att öka landsbygdens attraktionskraft för boende, besökande och för företagande. Totalt omfattar åtgärderna inom axeln nästan eller av budgeten. Axel 3: Övergripande mål är att skapa ett mer diversifierat och konkurrenskraftigt näringsliv och en bättre livskvalitet på landsbygden. Stöden inom axeln kan gå till företag och förutsättningsskapande projekt. Detta ska stimulera lokalt entreprenörskap, företagande och affärsutveckling i landsbygdens olika branscher och bidra till nya arbetstillfällen. Stöd finns också till lokal utveckling, grundläggande tjänster, bredband och för att bevara natur- och kulturarvet. Totalt omfattar åtgärderna inom axeln ca eller av budgeten. Axel 4 (Leader): Det övergripande målet är att främja lokal förankring, inflytande och samarbete i genomförandet av landsbygdsprogrammet. Leader är en metod för lokalt utvecklingsarbete och genomförande av olika åtgärder i landsbygdsprogrammet. Metoden bygger på lokala partnerskap mellan näringsliv, ideella organisationer och den offentliga sektorn och ska kunna tillämpas i hela landet. Leadermetoden ska medverka till att uppfylla målen för de övriga axlarna i programmet. Totalt omfattar axeln ca . EU har gett medlemsstaterna ett relativt stort manöverutrymme när det gäller fördelningen av medel mellan de olika axlarna. Minsta möjliga satsning på respektive axel är för axel 1, för axel 2, för axel för axel 4. har valt att satsa mest på olika miljöersättningar (axel 2). Resterande medel används för att gynna och bredda företagandet, öka konkurrenskraften och förbättra livskvaliteten på landsbygden. Satsningar på att gynna och bredda företagandet har fått ett relativt sett mindre utrymme i än i andra EU-länder.15 Inom varje axel kan bidrag beviljas till olika åtgärder. Det är kommissionen som har fastställt vilka åtgärder som är stödberättigade. Därefter har regeringen beslutat vilka åtgärder som ingår i det svenska landsbygdsprogrammet (se bil. Det finns kopplingar mellan åtgärder inom de olika axlarna. Synergieffekter kan uppstå av att en åtgärd för att förbättra miljön som vidtas inom t.ex. axel 2 ger positiva effekter för turistsatsningar och ökad livskvalitet som är ett av de områden som prioriteras inom axel 3. Det har skett ändringar av landsbygdsprogrammet beroende både på att EU-lagstiftningen förändras och på svenska initia- 2011/12:1 utg.omr. Programmets administration utgör av budgeten. 15Se bilaga 5. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 EU-lagstiftningen har exempelvis förändrats när det gäller energi- och Resurser från Europeiska garantifonden för jordbruket flyt- tades till särskilt angelägna utmaningar som främst rör energi- och klimat- området som preciserades inom landsbygdsprogrammet.16 Satsningen på bredband har också gjorts till följd av den europeiska ekonomiska återhämt- På svenskt initiativ har ändringar skett bl.a. för att genomföra fler offensiva satsningar inom prioriterade områden. skett på grundval dels av förslag från halvtidsutvärderingen, dels för att säkerställa att tillgängliga medel kommer till nytta genom att medel satsats på åtgärder som varit framgångsrika och där efterfrågan fortsatt bedöms Det har också förekommit att mål har sänkts eller att åtgärder helt har stängts för att undvika inlåsning av pengar i åtgärder där efterfrågan har varit lägre än förväntat. Ändringar har också initierats av för att minska den nationella finansieringen i landsbygdsprogrammet.17 2.5 Prioriterade områden och målgrupper Med utgångspunkt i den svenska strategin för landsbygdsprogrammet har regeringen prioriterat följande områden i programmet miljö och hållbar utveckling mervärden som lokal och ekologisk mat nya varor och tjänster inklusive innovationer Landsbygdsprogrammet ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås. Satsningar på mervärden, som lokal och ekologisk mat, syftar till att stimulera till start av nya företag och till att bidra till att stärka de företag som redan finns. Nya varor och tjänster, t.ex. turism och biobränsle, kan också ge fler nya företag. Genom utbildning ska forskningsresultat nå ut till landsbygdens företagare. Landsbygdsprogrammets målgrupp är människor som bor på landsbygden. Programmet vänder sig till personer som är verksamma inom jordbrukssektorn, inklusive trädgård och renskötsel samt livsmedels- eller skogsbrukssektorerna, eller utveckling av produkter från dessa sektorer. När det gäller åtgärder i form av utbildning och information för att diversifiera ekonomin och förbättra livskvaliteten på landsbygden är målgruppen entreprenörer och företagare, anställda och medborgare som är aktiva i byutvecklingsgrupper. Unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund är särskilt viktiga målgrupper i landsbygdsprogrammet. 16Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) finansierar direktstöd till jordbrukarna och åtgärder för att reglera jordbruksmarknaderna, t.ex. intervention och exportbidrag. 17Jordbruksverket, 2011a och 2012a. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 De regionala genomförandestrategierna ska ligga till grund för fördelningen av medel. Det finns följande stödformer: Företagsstöd lämnas till utvecklingsinsatser som är till nytta främst för en enskild person eller ett företag. Företagsstöd kan ges till investeringar, köp av externa tjänster, köp av kompetensutveckling och vid start av jordbruks- eller trädgårdsföretag samt vid etablering av fleråriga energigrödor. Projektstöd lämnas för projekt och samarbeten där stödet är till nytta för flera personer, organisationer eller företag. Projektstöd kan ges som stöd till att driva projekt och till investeringar samt till köp av externa tjänster och köp av kompetensutveckling. Miljöersättningar: Stöd kan även lämnas för utveckling och förstärkning av natur-, kultur- och rekreationsvärden samt miljöförbättrande åtgärder. Som framgått ovan har i respektive län och ansvaret för att utarbeta regionala genomförandestrategier och att handlägga stödansökningar inom programmet. När det gäller Leader finns dock en särskild ordning för hantering av stöden. Leadermetoden bygger på att ideell, privat och offentlig sektor samarbetar i ett partnerskap som kallas LAG.18 Det är LAG som beslutar om en projektidé ska beviljas stöd. Länsstyrelserna fattar däremot det formella beslutet om stöd. Stödbeloppen varierar mellan olika åtgärder och mellan olika län. i respektive län beslutar om högsta stödbelopp inom de olika åtgärderna. När det gäller företagsstöd är stödandelen ofta högst av den totala investeringen. Till varje ansökan ska en affärsplan bifogas. Som nämnts ovan kan projektstöd sökas för insatser som är till nytta för flera personer, företag eller organisationer. Projektstöd ska verka för en högre livskvalitet för dem som bor på landsbygden, bredda och stärka landsbygdens näringsliv och stärka konkurrenskraften inom den gröna näringen. Projektstöd kan lämnas för av kostnaderna i projektet. I de flesta projekten finansieras endast en del av kostnaderna med stöd. Resten finansieras med andra offentliga och privata medel. För projektstöd finns krav på offentlig medfinansiering med kommunala, regionala eller nationella offentliga medel. svarar för hanteringen av stöd till nationella projekt. 18 (). DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 Landsbygdsdepartementet har numera huvudansvaret för landsbygdsfrågor och har som företrädare för den huvudansvaret för att ta fram landsbygdsprogrammet. I detta ansvar ingår bl.a. att besluta om ändringar av programmet och om formerna för och organisationen av utvärderingar i enlighet med det gemensamma ramverket för övervakning och utvärdering.19 ansvarar för en rad olika frågor som har betydelse för landsbygdens utveckling. Här kan t.ex. nämnas näringspolitik, regelförbättring, allmänna tillväxtbetingelser för företag, elektroniska kommunikationsnät, regional utveckling och tillväxt i gles- och landsbygd, stöd till företag, regionala utvecklingsprogram och tillväxtprogram, EU:s sammanhållningspolitik och strukturfonder, infrastrukturfrågor och transportpolitik samt frågor rörande turismnäringen. var ansvarigt inom för att bl.a. ta fram regeringens skrivelse om en strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. samordnar Landsbygdsdepartementet det fortsatta arbetet med att införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. Landsbygdsdepartementet har därmed tagit över huvudansvaret för landsbygds- strategin, där man uppges ha ett nära samarbete med Näringsdepartementet.20 Dessutom berörs landsbygden och dess utveckling naturligen av frågor som hanteras inom flertalet andra departement. Som exempel kan nämnas och . Jordbruk, skogsbruk, fiske och rennäring är viktiga näringar och står för en betydande del av markanvändningen på landsbygden, och de har därför en viktig roll som förvaltare av landskapets natur- och kulturvärden. Ett flertal myndigheter arbetar med landsbygdsfrågor i allmänhet och landsbygdsprogrammet i synnerhet. är förvaltningsmyndighet för landsbygdsprogrammet och har därmed det nationella ansvaret för genomförandeplanering, administration, genomförande och uppföljning.21 har som förvaltningsmyndighet inom jordbruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling till uppgift att arbeta för en hållbar utveckling, ett gott djurskydd, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och 19Regeringskansliet, , 2010. 2011/12:1 utg.omr. 21Rådets förordning (EG) nr 1698/2005. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna.22 är utbetalande myndighet för landsbygdsprogrammet och har därmed ansvar för att verkställa och redovisa utbetalningarna. För övervakningen programmets genomförande är ansvarigt tillsammans med övervakningskommittén (se nedan). har det övergripande ansvaret för insamling av nödvändig data och statistik för övervakning av programmet. () är attesterande organ (se avsnitt 6.2). Landsbygdsprogrammet har en övervakningskommitté med representanter för , myndigheter och ideella organisationer som följer arbetet med landsbygdsprogrammet.23 Dess uppgift är att se till att målen med programmet nås och att arbetet genomförs på ett effektivt sätt. Kommittén kontrollerar hur långt arbetet med programmet har kommit. Den granskar omfattningen och resultatet av åtgärderna i programmet och jämför med målen. Kommittén granskar och godkänner också de rapporter som skickas till . Om det behövs föreslår kommittén förändringar i programmet för att bättre nå målen eller för att arbetet med programmet ska bli effektivare. har vanligtvis möten . är sekretariat för övervakningskommittén.24 Myndigheternas handläggning av ansökningar, kontroll och beslut om stöd och beslut om utbetalning har huvudsakligen delegerats till länsstyrelserna och, i förekommande fall, till eller . tar de formella myndighetsbesluten om stöd inom Leader. är både en statlig myndighet och ett folkvalt samiskt parlament, med det övergripande uppdraget att bevaka frågor som rör samisk kultur i . fattar stödbeslut och utbetalningsbeslut för alla åtgärder i axel 1 och 3 som har samband med utvecklingen av det samiska samhället. har tagit fram en genomförandestrategi för hur landsbygdsprogrammets företags- och projektstöd samt stöd till kompetensutveckling och utvald miljö ska fördelas för att nå bästa effekt. är en myndighet för frågor som rör skog och ansvarar för att skogspolitiken förs ut och förverkligas av dem som äger och brukar skogen. Inom landsbygdsprogrammet finns tre åtgärder med särskilt fokus på skogen (kompetensutveckling, bevara och utveckla skogens mångfald samt öka arealen ädellövskog), 22Förordningen (2009:1464) med instruktion för . 23Där finns representanter för länsstyrelserna, , , (), , , , (), , Kommuner och Landsting (SKL), , , (), , , , Ekologiska lantbrukarna, Coompanion, Hela ska leva, , det nationella landsbygdsnätverket och Leader. DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 för vilka ansvarar. Det innebär bl.a. att det är som tar emot och beslutar om ansökningar till dem.25 Frågor om landsbygdsutveckling hanteras även av en rad andra centrala arbetar med olika frågor rörande bl.a. det regio- ska bl.a. främja utvecklingskraft i alla delar av landet och verka för att den tillväxtpotential som finns i allt från glesbygd till storstäder ska utnyttjas. Myndigheten har vidare i uppdrag att handlägga ärenden och informera om vissa regionala företagsstöd och hand- lägger även bl.a. projektmedel för att utveckla lokala lösningar inom servi- ceområdet i gles- och landsbygder. för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (vanligen kallad Tillväxtanalys) arbetar bl.a. med att beskriva och analysera regioners tillväxt och inomregionala skillnader med avseende på bl.a. tätorter och Myndigheten arbetar med frågan hur den regionala tillväxtpoli- tiken kan utformas så att hela tillväxtpotential tas till vara. växtanalys följer utvecklingen i både stad och land med målet att bättre förstå sambanden för tillväxt.26 () samarbetar med andra myndigheter för att genomföra strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap RAÄ bevakar att kulturarvet finns på agendan inom alla är förvaltningsmyndighet på miljöområ- det för verksamhet som rör klimat och luft, mark, biologisk mångfald, för- orenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning och miljöforsk- har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken.27 Stöd till bredband och biogas ingår numera i landsbygdsprogrammet. () arbetar bl.a. med bredbandsstöd för landsbyg- den via landsbygdsprogrammet, som handläggs av eller Same- tinget, eller via kanalisationsstödet, som handläggs av länsstyrelser, regioner PTS kan medfinansiera bredbandsprojekten, och ansökan om medfinansiering från PTS sker via den myndighet som hand- verkar inom olika samhällssektorer för att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning. med frågor som rör biogas. Vidare kan nämnas Svenska som är en statlig myndighet under med uppgift att förvalta Socialfonden och Integrationsfonden i Sverige.28 samverkar på nationell nivå och dess kansli finns Tanken är att länsstyrelserna och de organisationer som ingår i nätverket ska informera om landsbygdsprogrammet. 25 Webbplatserna och . 26 Webbplatserna och . 27 Webbplatserna och . 28 Webbplatserna , och . DET SVENSKA LANSBYGDSPROGRAMMET 20072013 egen webbplats och har gett pengar till medlemsorganisationerna för informationsinsatser.29