rir · H0B511 · 2012-05-16 00:00:00 — GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: har granskat Försvarsmaktens uppsättande av den nordiska stridsgruppen 2011 (NBG11). Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen (revisionsledare var projektledare DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Granskningens syfte och avgränsningar Granskningen har genomförts som en fallstudie av NBG11 Internationella insatser har viktig roll i försvarsomställningen Reformeringen av det svenska försvaret NBG08 - kritik och erfarenheter Planering av NBG11 inom HKV Organisering och sammansättning av NBG11 Ekonomisk planering av NBG11 Multinationell planering och organisering Samordning av utbildning, övning och evaluering Genomförande och resultatet av evaluering Strategiska och taktiska transporter Anmälan, beredskap och uppföljning DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Regeringens styrning och återrapportering Försvarsmaktens styrning av NBG11 Produktion av förbandet NBG11 Stridsgruppens förmåga och sammansättning Uppföljning och erfarenheter av NBG11 och utvecklingen mot en expeditionär förmåga GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA har granskat uppbyggnaden av den andra nordiska stridsgruppen 2011 (Nordic Battlegroup 2011 - NBG11). NBG11 är en så kallad EU-stridsgrupp som ska kunna användas inom ramen för EU:s krishantering. Stridsgrupperna är en del av EU:s koncept för militär snabbinsatsförmåga. En stridsgrupp är i detta sammanhang det minsta effektiva, trovärdiga, snabbt insatsberedda och sammansatta styrkebidrag som kan genomföra självständiga operationer eller som kan användas för den initiala fasen i en större operation. Kännetecknande för EU:s stridsgrupper är att de har snabbinsatsförmåga, det vill säga att de kan sättas in med kort varsel. Med hänsyn tagen till dess begränsade storlek ska de kunna användas för att lösa specifika och tidsbegränsade uppgifter i hela konfliktskalan, från humanitära insatser till fredsframtvingande uppdrag. Motiv: Den nordiska stridsgruppen (NBG11) stod i beredskap . Det var som tog ansvaret för uppsättandet av en stridsgrupp inom ramen för EU:s krishanteringsförmåga. har tidigare granskat den första nordiska stridsgruppen 2008 (NBG08). fann då allvarliga brister i produktionen, brister som sammantaget föranledde att avstå från att lämna rekommendationer och i stället uttala en avsikt att återkomma och granska stridsgrupp nummer två. Regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition anger att Försvarsmakten ska ha byggt upp en insatsorganisation (IO14) med användbara och tillgängliga förband som kan sättas in både nationellt och internationellt. Detta innebär bland annat att Försvarsmakten ska kunna ställa ett snabbinsatsförband i beredskap i enlighet med det ramnationsansvar som framgår av EU:s stridsgruppskoncept. Regeringen har vidare uttryck att uppsättandet av användbara, tillgängliga och flexibla bataljonsstridsgrupper är prioriterat för Försvarsmakten . Syfte: Granskningen har utgått från följande revisionsfrågor: 1.Har regeringen tillgodogjort sig erfarenheterna från NBG08 i sin styrning av Försvarsmaktens uppbyggnad av NBG11? 2.I vilken utsträckning har Försvarsmakten omsatt erfarenheterna från NBG08 till en effektiv produktion av tillfälligt sammansatta förband så som NBG11? DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Dessa frågor har också granskats i syfte att bedöma hur långt regeringen och Försvarsmakten har kommit i reformeringen av försvaret utifrån mål om internationell snabbinsatsförmåga. Granskningens syfte har vidare varit att uppmärksamma vilka processer som behöver utvecklas för att förbättra produktionen av behovssammansatta, tillfälligt sammansatta förband så som till exempel NBG11. Genomförande: Granskningen avser perioden från det att regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att förbereda NBG11 till och med beredskapsperioden . Granskningen är en fallstudie av produktionen av det tillfälligt sammansatta förbandet NBG11, det vill säga de förbandsenheter som ingick i stridsgruppen. granskning tar sin början i de erfarenheter som regeringen och Försvarsmakten redovisat av uppbyggnaden av NBG08. granskning av NBG08 utgör en grund för jämförelser. I granskningen bedömer hur väl regeringen respektive Försvarsmakten omsatt dessa erfarenheter i styrning och produktion av NBG11. Granskningen rör hela kedjan i förbandsproduktionen av NBG11, det vill säga hur man behovssatt materiel, rekryterat personal samt utbildat och samövat styrkan. Granskningen visar att uppsättandet av Nordic Battlegroup 2011, NBG11, sammantaget fungerade bättre än vad som var fallet för NBG08. NBG11 anmäldes utan begränsningar till EU och har, trots vissa iakttagna brister under framtagandet av NBG11, inte funnit någon grund för att ifrågasätta detta. vill dock i detta sammanhang påpeka att det är viktigt att komma ihåg att en styrka av denna storlek och sammansättning sannolikt är mindre effektiv i situationer där konfliktnivån är hög. konstaterar att Försvarsmakten har tillvaratagit erfarenheter från NBG08. Det återstår dock svagheter inom ett antal områden. Förhandling med de övriga länderna om truppbidrag, det vill säga styrkegenerering är en avgörande faktor för förbandsproduktionen. Styrkegenereringsprocessen, som involverade både Försvarsmakten och (Försvarsdepartementet), försenades. Vidare lyckades inte Försvarsmakten med att få fram målsättningar för NBG11, vilket fick följdeffekter för bland annat materielförsörjningen till förbanden. NBG11 har planerats och producerats genom Försvarsmaktens linjeorganisation, men NBG11 var inte tillräckligt prioriterat i Försvarsmaktens verksamhetsstyrning. Ledningsstaben delegerade samordningsansvaret, vilket försvagade uppföljningen. Detta medförde att viktiga styrdokument inte var färdiga för att användas som utgångspunkt för materielplaneringen. Materielplaneringen fick delvis göras om. vidare risker i materielplaneringen när man planerade för materiel med knapp tillgång, som till exempel fordon, till NBG11. De ursprungliga fordonen fick sedan delvis ersättas av andra fordon. Problem med materielförsörjningen till förbandet störde utbildning och övning. Även om det fanns vissa problem fungerade personalförsörjningen till GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA NBG11 i huvudsak väl. När NBG11 ställdes i beredskap fanns det fortfarande behov av kompletteringsutbildning, vilket Försvarsmakten genomförde i inledningen av beredskapsperioden. Vidare har funnit brister i Försvarsmaktens kostnadsredovisning för NBG11. Denna sammanställdes manuellt av Försvarsmakten eftersom systemstöd saknades. granskning visar också att regeringen skärpte styrningen i och med att man satte en ram på 1 600 svenskar, men denna och övrig styrning skedde sent i förhållande till Försvarsmaktens förbandsproduktion. menar att regeringens återrapportering till i huvudsak var rättvisande, men att den kan förbättras för att ge närmare information om hur försvarets snabbinsatsförmåga utvecklas. kan konstatera att NBG08 och NBG11 var tillfälligt sammansatta förband som sattes upp med förbandsdelar ur den ordinarie insatsorganisationen. Förbanden skapades i princip från grunden, vilket krävde ett förhållandevis omfattande arbete. kan vidare konstatera att NBG08 och NBG11 byggdes utifrån tidigare insatsorganisationer, det vill säga utifrån de förutsättningar som gällde då. I takt med att den nya insatsorganisationen successivt byggs upp bör förutsättningarna förbättras för att producera en stridsgrupp. Den nya insatsorganisation, som ska intas , ska bestå av stående respektive kontrakterade förband vars målsättningar ska baseras på befintlig materiel. 2014 ska vidare fyllas med anställd personal i den takt som det ekonomiska utrymmet medger. Detta ställer krav på väl avvägda prioriteringar inom Försvarsmakten. Det är bedömning att Försvarsmakten tydligare behöver definiera vilka krav utvecklingen av expeditionär förmåga ställer på insatsorganisationen så att tillgängliga resurser kan prioriteras på ett ändamålsenligt sätt. har i granskningen redovisat ett antal slutsatser om hur regeringen och Försvarsmakten har omsatt erfarenheterna från NBG08 i styrning och uppföljning rekommendationer handlar om hur regeringen och Försvarsmakten kan utveckla sin styrning och processer för att säkerställa att väsentliga erfarenheter bidrar till att bygga upp kunskap och förbättra verksamheten. rekommenderar att regeringen: Skapar bättre överrensstämmelse i tiden mellan regeringens styrning och Försvarsmaktens förbandsproduktion. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Vidareutvecklar sin återrapportering till så att det tydligare framgår hur stridgrupperna bidrar till reformeringen och utvecklingen av Försvarsmakten. Ser över utformningen av de krav som ställs på Försvarsmaktens återrapportering av framtida stridsgrupper, så att de underlättar för regeringen att informera om hur svensk internationell snabbinsatsförmåga utvecklas. Ser över möjligheterna att korta ledtiden för styrkegenereringsprocessen. rekommenderar att Försvarsmakten: Överväger att placera ansvaret för samordning och utformning av sammansatta förband till ledningsstaben alternativt utöka insatsledningens mandat att samordna högkvarteret. Ser över möjligheten att korta ledtiden för styrkegenereringsprocessen. Säkerställer att Försvarsmaktens ledning systematiskt tar ställning till rapporter som utgör sammanställningar av erfarenheter som rör hela Försvarsmakten eller någon väsentlig aspekt på verksamheten. Ställningstagandet bör omfatta en plan där Försvarsmakten tydliggör vad som behöver åtgärdas, vem som är ansvarig samt när åtgärderna ska ha genomförts. Säkerställer att kostnader och verksamhet i tillfälligt sammansatta förband, eller i andra uppdrag som skär genom insatsorganisationen, går att planera och följa upp i Försvarsmaktens system för verksamhetsstöd. Utvecklar arbetssättet så att processer som normalt sker sekventiellt i högre utsträckning kan ske parallellt genom utvecklade samordningsformer och en sammanhållen förbands- och materielsystemdesign. Säkerställer att övergripande systemperspektiv beaktas i processen när tillfälligt sammansatta förband tas fram. Säkerställer att kvalitetssäkrad information om materieltillgångar finnas tillgänglig redan vid målsättnings- och kravarbete. Tidigt analyserar risker i materielslag där tillgången är begränsad. Hur möjliga alternativ påverkar målsättningar och förmåga bör ingå i analysen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA riktade omfattande kritik mot framför allt Försvarsmakten, men även mot regeringen, i en granskningsrapport om den nordiska stridsgruppen (Nordic Battlegroup) som ställt i beredskap för EU:s räkning (NBG08). Kritiken handlade framför allt om att NBG08 inte var tillräckligt samövad och hade materiella brister, samt att regeringens rapportering till var otillräcklig och sen. Regeringen och Försvarsmakten menade att NBG08 var en reformmotor i utvecklingen av det nya insatsförsvaret. Uppdraget att producera en multinationell stridsgrupp med snabbinsatsförmåga var förmodligen en av de mest utmanande uppgifter som Försvarsmakten haft sedan . Det tillfälligt sammansatta förbandet NBG08 hade ett nytt format med en stor förmågebredd i en förhållandevis liten kostym. I princip hela Försvarsmakten engagerades i produktionen av NBG08. NBG08 skapade alltså ett utvecklingstryck i Försvarsmaktens produktionsprocesser. Dessutom bildade NBG08, i det senaste försvarsbeslutet , modell för hur arméstridskrafterna skulle organiseras i den nya insatsorganisationen . NBG08 fungerade också som en katalysator för det nya personalförsörjningssystemet, i och med att det blev tydligt hur illa anpassat värnpliktssystemet var till kraven på att soldaterna ska vara tillgängliga för internationella insatser. NBG08 hade alltså en stor betydelse för utvecklingen av det svenska försvaret och det är mot denna bakgrund som återkommer för att granska i vilken mån regeringen och Försvarsmakten omsatt erfarenheterna från NBG08 i en förbättrad styrning och produktion av den andra nordiska stridsgruppen NBG11, som stod i beredskap . Regeringens inriktningsproposition innebär att Försvarsmakten ska ha byggt upp en insatsorganisation (IO14) med användbara och tillgängliga förband som kan sättas in både nationellt och internationellt.1 Regeringen angav vidare i inriktningspropositionen att grunden för arméns insatsförband är behovssammansatta fördefinierade bataljonsstridsgrupper. Erfarenheterna från den nordiska stridsgruppen 2008 (NBG08) skulle ligga till grund för uppbyggnaden av arméstridskrafterna. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Regeringen underströk i ett inriktningsbeslut till Försvarsmakten att utvecklingen av användbara, tillgängliga och flexibla bataljonsstridsgrupper är prioriterat under perioden 20102014.2 Snabbinsatsstyrkan NBG är en del i EU:s krishanteringsberedskap. Stridsgruppen ska kunna inleda en insats i ett krisområde efter beslut i ministerrådet. EU:s stridsgrupper ska kunna lösa uppgifter i hela konfliktskalan, från humanitära insatser till fredsframtvingande uppdrag. 1.2Granskningens syfte och avgränsningar Syftet med granskningen är att bedöma hur långt regeringen och Försvarsmakten har kommit i reformeringen av försvaret utifrån mål om internationell snabbinsatsförmåga. Granskningens syfte är vidare att uppmärksamma vilka processer som behöver utvecklas för att förbättra produktionen av behovssammansatta, tillfälligt sammansatta förband så som NBG11. Följande revisionsfrågor besvaras i granskningen: 1.Har regeringen tillgodogjort sig erfarenheterna från NBG08 i sin styrning av Försvarsmaktens uppbyggnad av NBG11? 2.I vilken utsträckning har Försvarsmakten omsatt erfarenheterna från NBG08 till en effektiv produktion av tillfälligt sammansatta förband så som NBG11? Granskningen omfattar hela verkställighetskedjan från och regeringen till Försvarsmakten. Granskningen avser perioden från det att regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att förbereda NBG11 till och med beredskapsperioden . Granskningen är en fallstudie av produktionen av det tillfälligt sammansatta förbandet NBG11, det vill säga de förbandsenheter som ingick i stridsgruppen. Inriktningsbeslut för Försvarsmakten 20102014, Fö2009/1354/MIL, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA har beslutat att målet för det militära försvaret är att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet.3 Försvarsmakten ska ha en operativ förmåga som gör det möjligt för Försvarsmakten att genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Försvarsmaktens operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra.4 Förmågan till internationella insatser ska öka. Förmågan till internationella insatser är en del av den operativa förmåga som och regeringen angett att Försvarsmakten ska ha. Målen för det svenska försvaret är inte formulerade så att det går att bryta ut de mål som enbart berör förmågan till internationella insatser. har dock uttalat att Försvarsmakten ska kunna hålla en stridsgrupp i hög beredskap i enlighet med EU:s stridsgruppskoncept.5 1.3.2Generella krav på regeringens och myndigheternas styrning Regeringen och myndigheterna ska eftersträva en hög effektivitet och god hushållning i den statliga verksamheten.6 Kravet innebär att statsförvaltningen utnyttjar skattemedel ändamålsenligt och att den inte använder mer resurser än vad som krävs för att uppnå avsedda resultat med tillräckligt god kvalitet.7 Regeringen ska redovisa de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen.8 Dessutom finns krav på rättvisande redovisning och bokföring i budgetlagen.9 För myndigheterna preciseras kraven bland annat i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag.10 Myndigheterna ska bedriva verksamhet i enlighet med gällande regelverk och enligt de förpliktelser som följer av medlemskap i finns därutöver krav på att myndigheterna fortlöpande ska utveckla verksamheten och göra riskanalyser.12 2008/09:FöU10, s. 22. 2008/09:FöU10, s. 22. 2008/09:FöU10, s. 27. 6Lag (1996:1059) om statsbudgeten 1§. Lagen ersattes av Budgetlagen (2011:203). 2009/10:175, s. 29. 8Lag (1996:1059) om statsbudgeten 2§. 9Lag (1996:1059) om statsbudgeten 45§. 10Förordning (2000:605) om årsredovisning och budget. 11Myndighetsförordningen (2007:515) 3§. 12Myndighetsförordningen (2007:515) 6§ samt Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll 3§. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 1.3.3Styrningen av försvaret ska vidareutvecklas Styrningen av försvaret har behandlats i ett antal utredningar och rapporter under de senaste åren.13 Regeringen menade i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, som lämnades till , att den strategiska styrningen och förvaltningen av myndigheterna inom försvaret behövde utvecklas ytterligare. Styrningen sker oftast i ekonomiska termer och behöver kompletteras med en styrning som betonar effekter, som till exempel operativ tillgänglighet, användbarhet, interoperabilitet och flexibilitet.14 delade regeringens bedömning.15 Regeringen aviserade att man avsåg att vidta ett antal åtgärder för att utveckla en effektivare styrning inom försvarsområdet.16 Regeringen har ännu inte återkommit i frågan om ökad effektstyrning.17 EU-stridsgrupperna är en del av EU:s koncept för militär snabbinsatsförmåga (EU Military Rapid Response Concept).18 Detta koncept beskriver en rad olika instrument som kan nyttjas inom ramen för EU:s krishantering, av vilka stridsgrupperna är ett. Det som karaktäriserar stridsgruppskonceptet är att en insatsstyrka ska kunna sättas in i ett krisområde efter beslut i . Insatsstyrkan ska kunna sättas in inom en radie av från och verka med möjlighet till förlängning i . EU:s stridsgrupper ska kunna lösa uppgifter i hela konfliktskalan, från humanitära insatser till fredframtvingande uppdrag. Enligt EU:s definition är en stridsgrupp det minsta effektiva, trovärdiga, snabbt insatsberedda och sammansatta styrkebidrag som kan genomföra självständiga operationer eller som kan användas för den initiala fasen i en större operation. Styrkan ska vara av bataljonsstorlek och utgöras av en manöverbataljon med förstärkningsförband.19 Uppgifterna behöver anpassas till stridsgruppens begränsade storlek.20 Styrningen av insatsförsvaret, SOU 2005:92 och och regeringens styrning av försvaret, Statskontoret, 2005:7 samt tidigare rapporter från revisorer samt . 2008/09:140, s. 105. 2008/09:FöU10, s. 55. 2008/09:140, s. 107. 17Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet (). 18EU Military Rapid Response Concept 5654/09, . 19EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 7. 20European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 12. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 1.3.5Berättigade krav på förbandsproduktion Grundläggande krav på Försvarsmakten ges i myndighetens instruktion. Försvarsmakten ska kunna försvara och främja svensk säkerhet genom insatser nationellt och internationellt. Grunden för detta är förmågan till väpnad strid. Försvarsmakten ska kunna förebygga konflikter och verka vid alla konfliktnivåer. Vidare ska Försvarsmakten ha förmåga att genomföra såväl kortvariga som långvariga insatser mot såväl reguljära som irreguljära styrkor samt kunna genomföra räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser. Varken Försvarsmaktens instruktion eller EU Battlegroup Concept är uttömmande som bedömningsgrund. EU:s stridsgruppskoncept slår fast vissa grundkrav. Det är dock inte formellt bindande, även om inom ramen för EU-samarbetet har ställt sig bakom EU Battlegroup Concept. utgår från stridsgruppskonceptet och kompletterar detta med krav som bör vara berättigade att ställa på en väl fungerande De överensstämmer i stort med de krav som användes i granskning av den förra stridsgruppen, NBG08.22 För en väl fungerande förbandsproduktion gäller att: Stridsgruppens mål och krav måste vara tydligt definierade i sin slutgiltiga form för att hinna producera förbandet. Kostnader för förbandsuppbyggnaden bör budgeteras och följas upp i enlighet med budgetlagen.23 En väl definierad målbild är en förutsättning för att rekrytera, utbilda och materielförsörja ett förband som kan lösa den aktuella uppgiften. Förbandsenheterna behöver tillgång till rätt materiel för att hinna utbilda personalen. Att all materiel är väl tillgänglig är en väsentlig förutsättning för att transporter och insatser ska fungera. Förbandets materiel (fordon, vapen, personlig utrustning) ska vara kontrollerad och underhållen enligt praxis. Förbandet bör bestå av rätt antal personer med rätt kompetens och som enligt avtal förbundit sig att delta vid en insats. Manöverbataljonens enheter ska vara tränade för väpnad strid. Manöverbataljonen ska vara samövad för att kunna lösa specifika och tidsbegränsade uppgifter i hela konfliktskalan från humanitära insatser till fredsframtvingande uppdrag, med hänsyn tagen till dess begränsade storlek. Utöver detta ska EU kunna sätta in förbandet på plats inom kravställd tid. 21Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 22Den nordiska stridsgruppen 2008 en del av EU:s snabbinsatsförmåga, RiR 2010:20, , s. 15. 23Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 beskriver närmare bakgrunden till stridsgrupperna i form av ställningstaganden och EU:s stridsgruppskoncept i kapitel två. 1.4Granskningen har genomförts som en fallstudie av NBG11 har genomfört granskningen av NBG11 som en fallstudie av Försvarsmaktens förbandsproduktion. Granskningen rör hela kedjan i förbandsproduktionen av NBG11, det vill säga hur man formulerat målsättningar, organiserat styrkan, behovssatt materiel, rekryterat personal samt utbildat och samövat styrkan. tar sin början i de erfarenheter som regeringen och Försvarsmakten redovisat av uppbyggnaden av NBG08. granskning av NBG08 utgör en grund för jämförelser. bedömer hur väl regeringen respektive Försvarsmakten omsatt dessa erfarenheter i respektive moment i styrning och produktion av NBG11. har för varje moment sökt spåra hur sambanden ser ut. har i granskningen använt kvalitativa analysmetoder och samlat empiri genom dokumentstudier och intervjuer. Dokumentstudien inbegriper en genomgång och analys av övergripande styrdokument och rapportering på riksdags- och regeringsnivå med relevans för NBG11. har vidare studerat regeringens dialog med Försvarsmakten. från Försvarsmakten har varit omfattande. har tagit del av årliga styrdokument såsom Försvarsmaktens utvecklingsplan samt budgetunderlag, Överbefälhavarens uppdrag (ÖBU), verksamhetsuppdrag till förbanden och förbandens återrapportering, liksom Försvarsmaktens återrapportering till regeringen. Vidare har också studerat en rad verksamhetsanknutna dokument som till exempel målsättningar, övningsplaner och andra planeringsdokument, liksom evalueringsrapporten för NBG11 samt erfarenhetsrapporter som tagits fram inom Försvarsmakten. Viss dokumentation som tagit del av har varit sekretessbelagd. För att undvika att granskningsrapporten sekretessbeläggs har i vissa fall sekundära öppna källor utnyttjats i stället för den primära källan. har genomfört intervjuer vid så väl Försvarsdepartementet, som Försvarsmakten.