rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — En annan delförklaring är att de branschspecifika kostnaderna har ökat mer än den allmänna prisutvecklingen för varor och tjänster. Branschens största kostnader är för el och löner. Lönerna har stigit med ca 1,52,, medan kostnaden för el (fasta och rörliga avgifter) har stigit relativt kraftigt. För driften av liftsystemen utgår det pris som gäller för hushållskunder, medan produktion av konstsnö klassificeras som industriell verksamhet. Det förekommer ingen systematik bland skidanläggningarna avseende längden på elavtalen. Skidanläggningarna har rörliga avtal, fasta avtal på ett, två eller , terminskontrakt etc. Förändringen av det genomsnittliga elpriset bedöms därför vara tillräckligt för att bedöma hur skidanläggningarnas kostnader har utvecklats. Elpriser för hushållskunder har gått upp med i genomsnitt 28,1 procent.194 Kostnaden för elpris till industrikunder har gått upp med 45,8 procent.195 I totalpriset för 9 redogörs för resultat efter avskrivningar vid olika skidanläggningar säsongerna 2005/06 till 2010/11. 193SLAO (2007) och SLAO (2011). 194Se avsnitt 4A i SCB (2011). Siffrorna avser typkundsgrupp DE med en årlig konsumtion som överstiger 15 000 kWh. 195Se avsnitt 4B i SCB (2011). Siffrorna avser typkundsgrupp ID med en årlig konsumtion på 2 000 <20 000 MWh. Flertalet skidanläggningar bedöms till denna typ- 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 elkunden ingår elenergipris (inklusive elcertifikatpris), elnätpris, skatt och moms. TABELL 24 ELKOSTNADERNAS ANDEL AV DE TOTALA KOSTNADERNA SÄSONG- andel av de totala andel av de totala mellan 2006/07 kostnaderna (%) kostnaderna (%) och 2010/11 (%) Källa: Statistik erhållen från SLAO och dess medlemsföretag. Elkostnadernas andel av de totala kostnaderna har ökat med i genomsnitt mellan säsongerna 200607 och 201011 för de nio anläggningar som redovisas i tabell 24.196 Relativt stora skillnader i kostnadsutveckling kan noteras mellan anläggningarna. Detta kan antas bero på vilken typ av avtal som skidanläggningen i fråga har valt, dvs. fast eller rörligt pris. Elkostnadernas andel av de totala kostnaderna har till och med minskat hos en anläggning. De höga elkostnaderna medförde att flera anläggningar, däribland Branäs/Kungsberget, valde att investera i mer energieffektiva snösystem. Dessa investeringar ökade i stället företagens kostnader i form av räntor och avskrivningar. Siffrorna som anges i tabellen ovan är sannolikt därför en underskattning av den kostnadsökning som branschen har fått på grund av ökande elkostnader. 6.4.5 Måluppfyllelse med mervärdesskattesänkningen Syftet med den senaste justeringen av momsskattesatsen på transport i skidliftar var, som redovisades ovan, att likställa skattebehandlingen som gällde för persontransporter i övrigt samt för idrott. Syftet med sänkningarna av skattesatsen som gjordes var mer specifikt, nämligen att kundsgrupp, t.ex. konsumerade /5 800 MWh och /4 600 MWh . 196 Elkostnadernas andel av de totala kostnaderna varierar kraftigt mellan skidanläggningarna. Detta kan antas bero på olika sätt att redovisa uppgifterna, dock bedöms relationen stämma varför uppgifterna trots detta är användbara. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR stimulera turismen och därmed stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraft. De svenska skidanläggningarna har haft i princip en oförändrad marknadsandel relativt utländska skidanläggningar sedan momssänkningen genomfördes. Totalt åkte 300 000 svenska utförsåkare skidor i och i övriga utlandet, framför allt , den senaste skidsäsongen. Denna siffra har inte förändrats /072010/11. minskade antalet utförsåkare som åkte i från 1,9 miljoner till 1,8 miljoner. Värt att notera är att totalt 2,1 miljoner utförsåkare utnyttjade de svenska skidanläggningarna 2009. Inkommande skidturism från , , och motsvarade således ungefär den svenska utlandsturismen.197 De svenska skidanläggningarnas andel av det totala antalet skiddagar i förhållande till tolv europeiska länder uppgick till precis säsongerna 2006/07 och 2010/11. Detta indikerar att de svenska skidanläggningarna har behållit sin konkurrenskraft mellan dessa år.198 197 Statistik från SLAO rörande branschens internationella samarbetsorganisation . 198 Information från SLAO samt SLAO (2011). 7 Gruppens slutsatser och iakttagelser Enhetlig beskattning utgör alltjämt huvudprincipen i skattesystemet uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar inledningsvis att principen om enhetlig beskattning alltjämt utgör en av huvudprinciperna för det svenska skattesystemet. har man dock infört flera undantag från en enhetlig mervärdesskattesats. Dessa undantag har beslutats med hänvisning till att de ska gynna vissa grupper i samhället, skapa sysselsättning etc. Det är emellertid, enligt gruppens mening, viktigt att skattesystemet i grunden upplevs som rättvist och enkelt för bl.a. näringsidkare. Användandet av en normalskattesats för flertalet varor och tjänster bidrar till att skapa en sådan trovärdighet. Det finns behov av att tydliggöra användningen av den kompletterande jämförelsenormen optimal beskattning har tidigare betonat att enhetlig beskattning utgör den grundläggande för regeringens skatteutgiftsredovisning. Regeringen för i skatteutgiftsredovisningen en diskussion om skatteutgifter relaterade till koldioxidskatten. Det är inte helt entydigt, delvis på grund av avsnittets placering i skrivelsen, huruvida detta är att betrakta som en del av regeringens arbete med att utveckla grunderna för jämförelsenormen optimal beskattning. Gruppen vill här peka på vikten av att detta arbete tas upp av regeringen i kommande års skatteutgiftsredovisningar. Det vore värdefullt om regeringen redogör för andra skatteutgifter med utgångspunkt från optimal beskattning då det skapar en bättre förståelse för de undantag från en enhetlig beskattning som har beslutat. Ett syfte med att utveckla skatteutgiftsredovisningen är att den ska kunna användas som ett verktyg i budgetarbetet, samt vid beslut om nya eller förändrade skatteregler. Ett sådant utvecklingsarbete skulle utgöra ett komplement till den nuvarande redovisningen. Den genomsnittliga normalskattesatsen i EU närmar sig den svenska nivån Det kan konstateras att det faktiska uttaget av mervärdesskatteintäkter i förhållande till de potentiella intäkterna om standardskattesatsen hade tillämpats på all slutlig konsumtion ökade kraftigt i jämfört med andra länder och OECD-genomsnittet . Ett flertal EU-länder har emellertid höjt eller beslutat att höja mervärdesskattesatserna . Den genomsnittliga normalskattesatsen har ökat med den senaste femårsperioden till för EU-15 och EU-25. Om denna utveckling fortsätter innebär det, enligt gruppen, att risken för konkurrenssnedvridningar på grund av kraftigt divergerande skattesatser jämfört med andra länder kommer att minska. 7 GRUPPENS SLUTSATSER OCH IAKTTAGELSER Det är viktigt att dra lärdomar av hur mervärdesskattesystemet fungerat i andra länder Det är viktigt att uppmärksamma hur olika länder har valt att konstruera sina skattesystem. Det finns sannolikt lärdomar att ta till sig i ett framtida arbete med att utveckla eller förändra det svenska mervärdesskattesystemet både vad gäller problem och möjligheter som kan identifieras framför i allt andra EU- länder. Som framkom i rapporten är i princip det enda EU-landet som har valt att tillämpa en normalskattesats för flertalet varor och tjänster. Detta förefaller bidra till att skapa ett robust system som lättare kan stå emot yttre förändringstryck, t.ex. propåer från näringslivet att sänka skattesatsen av rättvise- och konkurrensskäl. Enligt gruppens mening förefaller det finnas en politisk samsyn över partigränserna i både och om vikten av att tillämpa en enhetlig mervärdesskattesats. Det är viktigt att aktivt följa kommissionens arbete med att förändra EU:s mervärdesskattesystem välkomnar kommissionens översyn av det gemensamma mervärdesskattesystemet. Som utskottet har påtalat finns det goda skäl som talar för ett skattesystem med så få nationella undantag och avvikelser som möjligt. Nationella undantag och områden med reducerade skattesatser bör löpande utvärderas för att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids, inte komplexiteten ökar samt för att undersöka om den väntade effekten uppnåtts. Politiska önskemål i form av t.ex. sociala skäl och en önskan att påverka konsumtionen och sysselsättningen kan förekomma i EU:s medlemsländer. Det måste då finnas en möjlighet till flexibilitet för enskilda medlemsländer att tillämpa reducerade skattesatser. Gruppen konstaterar att det är viktigt att på ett aktivt sätt arbetar för att ett reviderat momsdirektiv utformas på ett sätt som i högre utsträckning än begränsar användningen av reducerade momssatser, som det medger utrymme för nationell flexibilitet. Det är viktigt att följa upp och utvärdera beslut om att frångå principen om enhetlig beskattning Vanligtvis utvärderas effekterna av direkta stöd till företag och hushåll. Det är inte lika vanligt att effekterna av reformer som påverkar skatteutgifterna utvärderas. Gruppen vill framhålla vikten av att regeringen regelmässigt genomför utvärderingar av reformer som påverkar skatteutgifterna. Ett sådant arbete bedöms vara intressant för att nå en fördjupad förståelse för hur reformer inom t.ex. mervärdesskatteområdet påverkar olika intressenter. Det kan konstateras att effekterna av att sänka mervärdesskattesatsen för tillträde till djurparker och transport i skidliftar inte har utvärderats. Vidare fastställdes inga tydliga mål med respektive mervärdesskattesänkning, vilket komplicerar arbetet med att utvärdera resultatet av reformen. Det bör poängteras att utskotten enligt den nuvarande riksdagsordningen ansvarar för att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Detta ställer krav på att eventuella framtida reformer inom skatteområdet har fastställda och där- 7 GRUPPENS SLUTSATSER OCH IAKTTAGELSER med uppföljningsbara mål. Detta är en nödvändig förutsättning för att utskottet ska kunna fatta väl underbyggda beslut. I sammanhanget bör nämnas att målet med att sänka skatten på restaurang- och cateringtjänster är att öka den varaktiga sysselsättningen. Utskottet noterar att regeringen avser att noga följa upp reformens effekter på priser och sysselsättning m.m.199 Ett flertal myndigheter, bl.a. , har fått i uppdrag att utvärdera reformen. En utvärdering av två av de senaste besluten om att frångå principen om enhetlig beskattning Prisutvecklingen i de båda branscherna har studerats för att utröna hur den genomsnittliga prisförändringen för inträde till djurparker och liftkort har förhållit sig till förändringen i den allmänna prisutvecklingen. Redovisningen av hur priserna har utvecklats efter momssänkningen är baserad på den prisstatistik som företag verksamma inom branscherna har skickat in. En kostnadsökning för företagen motsvarande konsumentprisindex (KPI) samt en oförändrad marginal vid försäljningen av liftkort eller entré till djurparker innebär att hela mervärdesskattesänkningen kommer konsumenterna till godo. KPI är det mest använda måttet för den allmänna prisutvecklingen i samhället. Indexet mäter hur konsumentpriser i genomsnitt utvecklar sig för hela den privata inhemska konsumtionen, t.ex. gäller det livsmedel, boende, transporter och rekreation. Om andra prisindex hade använts skulle de med största sannolikhet ha påverkat utfallet i beräkningarna. Den allmänna acceptansen för KPI motiverar emellertid att måttet används som en bas för beräkningarna av prisutvecklingen. Utrymme ges att förklara möjliga orsaker till varför prisutvecklingen i en bransch avviker från KPI. Denna utvärdering görs med utgångspunkt från de indikatorer, t.ex. sysselsättning, som regeringen har valt som mått för att fastställa om en skatteutgift är effektiv eller inte. Prisförändringar efter beslutet att reducera momsskattesatsen för tillträde till djurparker och transport i skidliftar. Det kan konstateras att priserna i de båda branscherna har ökat snabbare än förändringen i den allmänna prisutvecklingen. Utvärderingen pekar på att stora variationer vad gäller prisutvecklingen kan förekomma mellan företagen inom en bransch. I enstaka fall har enskilda företag exkluderats från beräkningarna då de uppvisar en prisförändring som starkt avviker från de andra företagen i branschen. Det framgår att entrépriserna till djurparker har ökat snabbare jämfört med kostnaden för liftkort, dock skiljer sig jämförelseperioden åt. Förändringen i entrépris till djurparker mellan åren 200110 överstiger klart KPI-ökningen . ökade priserna med för vuxna och för barn och ungdomar, vilket ska jämföras med att priserna behövde sjunka för ett fullt prisgenomslag för konsumenterna. På , i detta fall perioden 200110, ökade entrépriserna med för både vuxna och barn 199 Yttrande 2011/12:SkU1y. 7 GRUPPENS SLUTSATSER OCH IAKTTAGELSER Priserna skulle ha behöva sjunkit för att skattesänkningen skulle ha kommit djurparksbesökarna till godo. Förändringen i pris på liftkort överstiger också KPI-ökningen, även om ökningen är på en betydligt lägre nivå. Sänkningen av momsskattesatsen fick ett fullt genomslag i konsumentpriserna mellan säsongerna 2006/07 och 2007/08, dvs. priserna utvecklades i paritet med den inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen. Mellan säsongerna 2006/07 och 2010/11 ökade priset på liftkort med i genomsnitt . För att nå fullt prisgenomslag för konsumenterna skulle priserna ha ökat med . Gruppen kan således konstatera att prisförändringen på liftkort överstiger den allmänna prisutvecklingen med . Prisstatistik indikerar att ingen av branscherna förefaller ha tagit tillfället i akt och ökat sina marginaler året innan beslutet att reducera mervärdesskattesatserna trädde i kraft. Året innan skattenedsättningen började gälla ökade priserna på liftkort med 0,72,, medan entrépriserna till djurparker i stället minskade något. Förklaringar till prisutvecklingen i de två branscherna Gruppen noterar betydande skillnader mellan branscherna vad gäller momssänkningens genomslag i priserna. Den naturliga frågan att ställa är huruvida branscherna har förbättrat sina marginaler, eller finns det andra förklaringar till prisutvecklingen? Det är viktigt att komma ihåg att utvärderingen avser olika tidsperioder. Prisutvecklingen för entré till djurparker avser en dubbelt så som den för liftkorten för utförsåkning. Över en längre tidsperiod är det troligt att en bransch och de enskilda företagen genomgår större strukturella förändringar, som kan förändra kostnadsläget i branschen. En annan förklaring är branschens relation till momsreformen.200 () och dess medlemmar arbetade aktivt för att momsskattesatsen för transport i skidliftar skulle sänkas, medan sänkningen av momsen inte drevs på ett lika aktivt sätt av djurparkerna. Detta kan tänkas ha bidragit till att skidanläggningarna sänkte sina priser på liftkort i betydligt högre utsträckning än djurparkerna. De branschspecifika kostnaderna har för båda branscherna sannolikt ökat mer än motsvarande förändring i KPI. Delar av momsskattesänkningarna har sannolikt gått till att täcka ökade branschspecifika kostnader. För djurparkerna handlar det om att myndighetskraven rörande artskydd, djurskydd, smittskydd och arbetsmiljö ökar och om tvingande branschnormer som driver upp kostnaderna. De branschspecifika kostnaderna har ökat för skidanläggningarna delvis beroende på ökande elpriser. Av underlaget framgår det att elpriserna ökade mer än den allmänna prisutvecklingen. Elpriserna för hushållsrespektive industrikunder gick upp . ökade KPI med lite . Ökningen i elpris innebär att elkostnadernas andel av de totala kost- 200 Samma omständighet lyfts fram av som en förklaring till varför prisgenomslaget skiljde sig åt mellan olika segment inom bokbranschen. 7 GRUPPENS SLUTSATSER OCH IAKTTAGELSER naderna har ökat med lite . Den kraftiga uppgången i elpris innebar att skidanläggningar investerade i energieffektivare snösystem, vilket ökade dessa företags ränte- och avskrivningskostnader. En annan tänkbar förklaring till prisutvecklingen i branscherna är att prisförändringen för de båda branscherna inkluderar en kvalitetseffekt, dvs. den nytta som liftkortet eller entrén till en djurpark genererar är av en högre kvalitet och värderas därmed högre av konsumenten jämfört med när mervärdesskattesatsen sänktes. Det har inte varit möjligt att isolera prisförändringen från kvalitetsförändringen i denna utvärdering. Den sannolikt högre kvaliteten åskådliggörs av att företag från de båda branscherna har genomfört stora investeringar från det att momsskattesänkningen trädde i kraft . För skidbranschens del innebär det utökade system för snöproduktion, liftar och nedfarter, medan det för djurparkernas del innebär t.ex. fler djur och större djurhägn och fler andra attraktioner. En annan indikator som visar att kvaliteten har höjts är att antalet anställda har ökat kraftigt i de båda branscherna. I skidanläggningarna har både antalet fast anställda och säsongsanställda ökat med , medan antalet anställda ökade med i djurparkerna. Dessutom ökade antalet skiddagar i de 50 mest besökta anläggningarna med /07 2010/11. En lika stor ökning av antalet besökare kan observeras för djurparkerna . Dessa förklaringar innebär sammantaget att det inte går att utesluta att priserna för liftkort har utvecklats i nivå med hur branschens faktiska kostnader har utvecklats . Samma utsaga gäller emellertid inte för djurparkerna där entrépriserna har gått upp kraftigt sedan momsskattesänkningen. Djurparkerna har genomfört stora investeringar och genomgått större strukturella förändringar relativt skidanläggningarna. Trots att det inte går att kvantifiera förefaller det troligt att kvalitetseffekten står för en stor del av prisuppgången på entrépriserna till djurparker. Det är inte ovanligt för enskilda parker att dessa investeringar har överstigit genererade vinster , dvs. höjningen av entrépriserna har återinvesterats i verksamheten. Sänkningen av skattesatserna har inte skapat några nya gränsdragningsproblem Enligt har sänkningen av skattesatserna inte lett till någon ökad skattebörda för verket eller nya gränsdragningsproblem m.m. i de båda analyserade branscherna. kom fram till att den lägre skattesatsen för tillträde till djurparker hade skapat få konkreta avgränsnings- och tillämpningsproblem, även om som bedrev en jämförbar verksamhet särbehandlades. Slutsatsen i denna studie är att det inte förefaller finnas något skattemässigt behov hos de att reducera momsen. Detta innebär att sänkningen av skattesatsen för tillträde till djurparker inte förefaller ha skapat några nya gränsdragningsproblem. 7 GRUPPENS SLUTSATSER OCH IAKTTAGELSER menade att en sänkning av skattesatsen för transport i skidliftar de facto skulle minska de avgränsnings- och tillämpningsproblem som finns, eftersom skidbranschen då skulle likställas med övriga idrotter. Gruppen kan konstatera att sänkningarna av skattesatserna sammantaget förefaller ha bidragit till att minska gränsdragningsproblemen när det gäller transport i skidliftar. Betänkande 1999/2000:SkU21 Mervärdesskatt vid överlåtelse och nyttjande av fastigheter m.m. Betänkande 2001/02:SkU18 Allmänna motioner om mervärdesskatt Betänkande 2009/10:SkU3 styrelses redogörelse om regeringens redovisning av skatteuppskov Betänkande 2009/10:SkU37 Redovisning av skatteutgifter Betänkande 2010/11:SkU19 Allmänna motioner om mervärdesskatt Betänkande 2010/11:SkU33 Redovisning av skatteutgifter Betänkande 2010/11:SkU108 Redovisning av skatteutgifter Economics (2007) Study on reduced VAT applied to goods and servies in the Member States of Union final report, 6503 DG TAXUD Direktiv 1990:44 Kommittédirektiv: Utvärdering av skattereform Direktiv 2000:51 Kommittédirektiv: Internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur Direktiv 2002:141 Kommittédirektiv: Översyn av reglerna om reducerade mervärdesskattesatser Direktiv 2004:154 Kommittédirektiv: Tilläggsdirektiv till (Fi 2002:11) Direktiv 2010:132 Kommittédirektiv: Utredning om sänkt mervärdesskattesats för vissa tjänster Europeiska kommissionen (2007a). Communication from the Commission to the Council and Parliament on VAT rates other than standard VAT rates, COM(2007) 380 final Europeiska kommissionen (2007b). Commission Staff Working Document Accompanying document to the: Proposal for a Council Directive amending Directive 2006/112/EEC with regard to certain temporary provisions concerning rates of value added tax and communication from the Commission to the Council and Parliament on VAT rates other than standard VAT rates, SEC(2007) 910 Europeiska kommissionen (2010). om mervärdesskattens framtid Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem, , KOM (2010) 695 (2011a). VAT Rates Applied in the Member States of Union, taxud.c.1(2011)39295 EN 2011/12:RFR13 REFERENSER Europeiska kommissionen (2011b). Communication from the Commission to Parliament, the Council and Economic and So- cial future of VAT Towards a simpler, more robust and efficient VAT system tailored to the single market, COM(2011) 851 final Europeiska kommissionen (2012). VAT Rates Applied in the Member States of Union, taxud.c.1(2012)134284 EN Faktapromemoria 2010/11:FPM87 om mervärdesskattens framtid 2000/2541: Ärende (yttrande från remissinstanser. interna promemoria) angående proposition (prop. 2000/01:23) om sänkt mervärdesskatt på tillträde till djurparker m.m. 2001/3371: Skrivelse om budgetförhandlingar mervärdesskatt på skidliftverksamhet 2002/418: Brev och sakkunnighetsutlåtande avseende mervärdesbeskattning av skidliftar från 2005/3322: Remissammanställning Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) 2011/1663: Promemoria Underlag inför besök i skatteutskottet 2011/2686: Brev till generaldirektoratet för skatter och tullar avseende kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid (2011). Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport (2011). Sänkt moms på frisörverksamhet och restauranger i : Blev det verkligen lägre priser och högre sysselsättning?. Ekonomisk debatt nr 5 2011 årgång 39, s. 516 (2009). Skatter och snedvridning av konkurrensen, underlagsrapport till konkurrensverket (2011). Den politiska momsdebatten i efter 1990, , arbetsrapport nr. Lagrådsremiss (2011). Sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster (2004). Avseende förutsättningar för och effekter av att beskatta luftfartens bränsle inom ramen för det nya energiskattedirektivet Regeringsuppdrag 2004, diarienummer: LFV 2003-5426-051 (2008). Consumption Tax Trends 2008, VAT/GST and Excise Rates, Trends and Administration issues Proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. Proposition 1997/98:1, bilaga 6, skattereform en värdering Proposition 2000/01:23 Sänkt mervärdesskatt på tillträde till djurparker, m.m. Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen Proposition 2010/11:40 En reformerad budgetlag Proposition 2010/11:100 ekonomiska vårproposition Förslag till riktlinjer Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen Ramsey F. (1927). A Contribution to the Theory of Taxation, 27(145) Riksdagsskrivelse 2001/02:199 (2007) Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter, RiR 2007:3 (2009a) Efter skattereformen En genomgång av svensk skattepolitik 19922009, underlagsrapport till , delrapport 1 (2009b) Skatter på modet Internationella trender på skatteområdet, underlagsrapport till , delrapport 2 (2010) Enhetlig beskattning?, RiR 2010:11 Rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt Rådets direktiv /47/EG av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller reducerade mervärdesskattesatser SCB (2011). Prisutveckling på el och naturgas samt leverantörsbyten, tredje kvartalet 2011, EN 24 SFS 1994:200, Mervärdesskattelag