rfr · GZ0WRFR13 · 2012-05-28 00:00:00 — Vid andra tillfällen, t.ex. då en liftanläggning utnyttjas , är det rimligt att anta att transportmomentet är det dominerande, varvid regeringen argumenterade att beskattning för persontransporter borde gälla.169 Skatteutgifter och statsfinansiella effekter En sänkning av skattesatsen för transport i skidliftar till beräknades innebära en varaktig budgeteffekt för den offentliga sektorn på under åren 20072009.170 Som framkom i avsnitt 5.2. uppskattas skatteavvikelsen för transport i skidliftar variera mellan (netto: ) för inkomståren 20102013. Yttranden från olika intressenter Beslutet att sänka skattesatsen för transport i skidliftar föregicks inte av någon remittering, inte heller upprättades någon specifik promemoria som närmare beskrev frågeställningen. Förändringen betraktades som endast en mindre teknisk justering av en gällande skattesats och behandlades i budgetpropositionen . beskattades tjänsten med en högre skattesats än idrott. Det anfördes då från olika håll att detta var ologiskt då begreppet idrott i mervärdesskattesammanhang inbegrep aktiviteter som gokart och dansutbildning. Därtill framfördes att skidliftarna även nyttjades för olika aktiviteter. ansåg trots detta att transport i skidlift skulle beskattas oavsett syftet med transporten och oavsett årstid.171 () bedrev i början av 2000- talet en kampanj för att sänka skattesatsen till så att branschen därmed skulle likabehandlas med övrig idrottsverksamhet. SLAO anförde följande sakargument för att skattesatsen skulle sänkas:172 Det är orättvist att utförsåkning mervärdesskattemässigt inte behandlas som idrottsverksamhet. Transport i skidlift ses varken som utövan- 168SOU 2005:57 och SOU 2005:57 bilagedel. 2006/07:1. 171SOU 2005:57 bilagedel. 172Fi 2002/418. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR de av idrott eller som personbefordran utan som en särskild och unik skattekategori. Den höga momsen innebär att framför allt ungdomar drabbas, eftersom två tredjedelar av utförsåkarna är . Liftanläggningarna är viktiga för fjällturismen och bidrar i hög utsträckning till sysselsättningen i många glesbygdskommuner. Turisternas val av resmål och nyinvesteringarna och sysselsättningen i svenska turistanläggningar påverkas negativt av den höga mervärdesskatten. Jämfört med har svenska skidanläggningar betydligt sämre förutsättningar. Liftkortspriserna kommer att sänkas om mervärdesskattesatsen sänks. SLAO uppvaktade och argumenterade emot ett ensidigt införande av en enhetlig mervärdesskattesats i då detta skulle missgynna den konkurrensutsatta turismnäringen. Ett sakkunnighetsutlåtande togs fram på uppdrag av SLAO. Enligt utlåtandet utgör en skidlift inom en skidanläggning en integrerad del av en sportanläggning, vilket innebär att en mervärdesskattesats på borde gälla. Utlåtandet ifrågasatte vidare, med hänvisning till gällande EU-direktiv, det faktum att den svenska lagstiftningen beskattade personbefordran med två olika skattesatser.173 uppvaktades av ett antal kommuner där vinterturismen står för en betydande andel av sysselsättningen. Kommunerna argumenterade för att skattesatsen på skidliftsverksamhet skulle likställas med personbefordran och att skattesatsen därmed skulle sänkas till . En sänkning av skattesatsen skulle, enligt kommunerna, förbättra skidanläggningarnas konkurrenskraft, kompensera för en förlorad regional nedsättning av sociala avgifter och främja utvecklingen i de kommuner där vinterturismen står för ett viktigt bidrag till tillväxt och sysselsättning.174 menade att beslutet att reducera skattesatsen på utövande av idrott och personbefordran skapade vissa mindre avgränsningsproblem. Skattesatsen inom idrottsområdet sänktes till . Transport i skidliftar betraktades i mervärdes-skattehänseende av den dåvarande regeringen som personbefordran. Som en kompensation till kollektivtrafiken och annan yrkesmässig trafik för en föreslagen höjning av dieselskatten sänktes mervärdesskattesatsen på personbefordran från till . berördes över huvud taget inte den skattesats som skulle gälla för transport i skidliftar. Frågan om vilken skattesats som skulle gälla för transport i skidliftar har också varit uppe för domstolsavgöranden. Kammarrätten i meddelade i en dom 2004 174Fi 2001/3371. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 att skattesatsen för transport i skidliftar skulle bestämmas utifrån vad som gällde för tjänster inom idrottsområdet. valde att överklaga beslutet att lifttransport, dvs. personbefordran, endast bedömdes utgöra ett medel för att kunna utöva huvudaktiviteten, i detta fall möjligheten till utförsåkning.175 yrkade att Regeringsrätten skulle förklara att försäljning av liftkort skulle beskattas med skattesatsen . Regeringsrätten (mål nr 6075-6076-04) ändrade kammarrättsdomen och menade att skattesatsen av beskattningsunderlaget skulle gälla vid omsättning av liftkort. Utredningen konstaterade att införandet av en normalskattesats skulle minska förekommande avgränsnings- och tillämpningsproblem, inte minst de återkommande hänvisningar till att beskattningen skulle bli mer rättvis om transport i skidliftar likställdes med andra idrottstjänster i mervärdesbeskattningshänseende. Vidare konstaterades i utredningen att ett relativt stort antal av liftarna ägdes () och drevs () av föreningar. I vanliga fall är omsättningen av liftkort i dessa anläggningar undantagna från mervärdesbeskattning.176 Detta innebär att cirka hälften av företagen gynnades av beslutet att sänka skattesatsen till . Ett flertal turism- och hotellorganisationer, t.ex. Rese- och Turistindustrin i (RTS), , och Turistdelegationen ansåg att ett slopande av de differentierade momssatserna skulle vara förödande för svensk turistnäring. De föreslog i stället att systemet med differentierade mervärdesskattesatser skulle behållas. SLAO menade att risken var uppenbar att turistnäringen skulle påverkas mycket negativt i form av ett stort volymbortfall, liknande det som inträffade i samband med skattereformens ikraftträdande då skattesatserna höjdes för en rad turisttjänster.177 () är liftanläggningarnas bransch- och intresseorganisation.178 Majoriteten av de svenska liftanläggningarna är medlemmar i organisationen. För att kunna bli medlem måste varje liftanläggning godkännas av ett ackrediterat kontrollorgan. Sä- songen 20102011 hade SLAO 227 medlemsanläggningar med knappt 800 liftar och linbanor. Antalet medlemsanläggningar och antal liftar och linbanor har varit stabilt . Därutöver tillkommer ett fyrtiotal skidskolor och drygt 100 associerade medlemmar med anknytning till utförsåkning och friluftsfrämjande.179 Som en jämförelse kan noteras att SLAO säsongen 200607 hade 235 medlemsanläggningar med drygt 830 liftar och linbanor. 175SOU 2005:57 bilagedel. 176SOU 2005:57 och SOU 2006:90. 177Fi2005/3322. 178Detta avsnitt bygger där inget annat anges på underlag från SLAO, , samt intervjuer med företrädare för organisationen. 179SLAO (2007), SLAO (2008), SLAO (2009), SLAO (2010) och SLAO (2011). 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR antalet medlemmar beror nästan uteslutande på att mindre anläggningar av olika skäl har valt att lägga ned verksamheten. De största skidanläggningarna är lokaliserade i och /, vilket framgår av figuren nedan. Dessa anläggningar står för en stor del av branschens totala omsättning. FIGUR 1 LIFTOMSÄTTNING OCH LÄNSVIS MARKNADSANDELAR I 2010 2011 Källa: SLAO (2011), s. 9. Bland organisationens uppgifter ingår bl.a. att arbeta för utveckling av säkerhetsfrågor kring liftar och nedfarter samordna ordningsfrågor, föreskrifter och åknormer vara rådgivande organ till medlemmar och myndigheter medverka till utveckling av utförsåkningsanläggningar. Utöver stadgarna har medlemmarna enats om att den som driver liftanläggningar också har ett ansvar för skadeförebyggande och skadeavhjälpande åtgärder. Detta ansvar gäller såväl i anslutning till liftar som i anslutande markerade nedfarter med andra markägare. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 6.4.3 Beskrivning av branschen och dess liftomsättning Branschen domineras av , vars marknadsandel uppgår till knappt hälften av den totala liftomsättningen i . Koncernens marknadsandel av försäljningen av liftkort uppgick under verksamhetsåret i , vilket var en minskning jämfört . Skistar äger och driver anläggningar i , Åre, och Hammarbybacken i samt Hemsedal och Trysil i . Alpin skidåkning är koncernens kärnverksamhet och den övervägande delen av Skistars vinst kommer från försäljning av liftkort (Skipass). Skistar betonar också i verksamhetsberättelsen att marginalintäkten för varje ytterligare liftkort som säljs är hög. Rörelseintäkterna från försäljningen av liftkort ökade med till verksamhetsåret 20092010. Försäljningen av liftkort stod för av koncernens totala rörelseintäkter.180 De övriga skidanläggningarnas marknadsandel uppgår vardera till av den totala omsättningen. De större aktörernas verksamhet kännetecknas av att de tillhandahåller ett flertal tjänster med anknytning till utförsåkningen, nämligen skidåkning, logiförmedling, skidskola och skiduthyrning. Därutöver ingår i de större anläggningarnas verksamhet också att arbeta med fastighetsutveckling, t.ex. byggnationer och exploatering. TABELL 16 LIFTOMSÄTTNING OCH MARKNADSANDELAR FÖR DE STÖRSTA BO- Norlandia*** gruppen**** *, , Åre, , Hammarbybacken. **Branäs, Kungsberget. ***Stöten, . ****, , . Källa: SLAO, Skiddata 2010-11, s. 11. Ägandet av skidanläggningarna är, som framgår av tabell 17, relativt jämnt fördelat mellan privat, firma eller bolag, kommun eller stiftelse samt förening, klubb eller organisation. En något annorlunda bild uppvisas vad gäller drifts- 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR förhållandena av anläggningarna. Kommuner och stiftelser har valt att i förhållandevis hög utsträckning låta privata företag samt föreningar att driva anläggningarna. Detta förefaller vara logiskt då det inte kan sägas vara en kärnverksamhet för kommuner att driva sådan verksamhet. En analys av hur ägar och driftsförhållandena har förändrats mellan säsongerna 20062007 och 20102011 visar att privata företag och bolag äger (2006 jämfört 2011) och driver (2006 jämfört 2011) skidanläggningar i högre utsträckning. Föreningar, klubbar och organisationer har minskat sitt ägande (2006 jämfört 2011) och drift (2006 jämfört 2011) av skidanläggningar i motsvarande utsträckning. Kommuners och stiftelsers verksamhet har i princip inte förändrats över åren.181 TABELL 17 ÄGAR- OCH DRIFTSFÖRHÅLLANDEN I SKIDANLÄGGNINGARNA 201011 Privat, firma eller bolag Förening, klubb, eller organisation Källa: SLAO, Skiddata 2010-11, s. 12. Den totala omsättningen för svenska skidanläggningar minskade med säsongen 20102011 jämfört med rekordnivån som nåddes säsongen . Minskningen berodde dels på en kalendereffekt, dvs. avsaknaden av röda dagar , dels på färre besökande danska gäster. Om- sättningen har emellertid totalt sett ökat med . Sedan mervärdesskatteförändringen 2007 har omsättningen i ökat med . Antalet skiddagar minskade mellan skidsäsongerna 2009/10 och 2010/11 med från 8,5 miljoner till 8,3 miljoner.182 Tabell 18 visar liftomsättningen i de tio största områdena. De största skidanläggningarna är, som ovan påpekades, belägna i , och , även om några av landets 15 största skidanläggningar också är verksamma i , och Gävleborg.183 TABELL 18 LIFTOMSÄTTNING I DE 10 STÖRSTA OMRÅDENA/ANLÄGGNINGARNA (MNKR) 181SLAO (2007), SLAO (2008), SLAO (2009), SLAO (2010) och SLAO (2011). 182SLAO (2011). 7 liftomsättning i de 15 största skidanläggningarna. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 *Stöten, , , Kläppen. **, , . ***, , , Tännäskröket. Källa: SLAO, Skiddata 2010-11, s. 7. Tabellen nedan visar liftomsättningen för 24 skidanläggningar norr om . Intressant att notera är den omsättningsökning som kan noteras mellan säsongerna 20062007 och 20072008, dvs. då momsskattesatssänkningen från till genomfördes. Den prisjusterade omsättningen ökade med mellan säsongerna, vilket motsvarar en omsättningsökning . Den stora omsättningsökningen hade, enligt SLAO, två orsaker. För det första var det en grön vinter i stort sett till säsongen 2006/07, vilket sänkte omsättningen. För det andra gynnades branschen av den sänkta momsskattesatsen, vilket medförde att de svenska skidanläggningarnas konkurrenskraft förbättrades. TABELL 19 LIFTOMSÄTTNING I SLAO:S LIFTPANEL SOM BESTÅR AV REPRESEN- TANTER FÖR 24 ANLÄGGNINGAR NORR OM (PRISJUSTE- RAD OMSÄTTNING MNKR EXKLUSIVE MOMS) 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR Källa: SLAO, Skiddata 2010-11, s. 8. 6.4.4 Svenska liftanläggningars pris på liftkort efter sänkningen av mervärdesskattesatsen Prisförändring på kort sikt Majoriteten av de större svenska skidanläggningarna följde, enligt SLAO, branschens rekommendation att sänka priserna på liftkort som ett resultat av beslutet att sänka momsen på transport i skidliftar fr.o.m. . Flertalet skidanläggningar valde att sänka priset redan innan eller , vilket motsvarade momssänkningen på lifttransport från till . Många anläggningar startade inte sin säsong förrän till jul eller nyår, dvs. en knapp vecka innan momssänkningen skulle börja gälla. För att slippa att justera priserna beslutade flera liftanläggningar därför att sänka priserna redan från säsongsstarten. Prisjusteringen innebar att kostnaden för ett dagskort sjönk med och för ett veckokort med . Beslutet av sänka priserna innebar, enligt branschföreträdare, att skidsportens konkurrenskraft förbättrades gentemot andra idrotter samt att prisbilden förbättrades gentemot utlandet, vilket kunde innebära fler norska och danska skidturister. Ett antal framför allt mindre skidanläggningar valde att inte sänka priserna. Skidanläggningarna motiverade sitt beslut med att kostnaden för el hade ökat relativt mycket, dock innebar momssänkningen att de inte i stället tvingades att höja priser- na.184 gjorde en undersökning av hur priserna på liftkort hade förändrats efter momssänkningen.185 Tidningens undersökning visade att en majoritet av skidanläggningarna hade sänkt sina priser på dagskort. Sänkningen översteg tidigare prishöjningar från säsongen 200506 som framförallt hade gjorts på grund av ökade energi- och personalkostnader. Av totalt 22 skidanläggningar valde 7, vilket framgår av tabell 20, att inte sänka sina priser. Huvudförklaringen var att momsskattesänkningen innebar att man inte behövde genomföra en planerad prishöjning. 184http:///ekonomi/billigare-liftkort-efter-momssankning. 185Östersundsposten (2007). 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 TABELL 20 FÖRÄNDRADE PRISER PÅ DAGSKORT 2007 VID LIFTANLÄGG- Från den 3 februa- ri 2007: högsä- redan lågt satt pris Källa: (2007) och egna beräkningar. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR En brist med ovanstående studie är att den endast redovisar prisförändringen på dagskort efter förändringen av mervärdesskattesatsen. I tabellen nedan redovisas därför prisförändringen på 1-, 3- och 5-dagarsliftkort som gällde fr.o.m. . Tabellen redogör också för hur priserna förändrades på kort sikt, i detta fall efter det skatteförändringen började gälla. Slutligen redovisas också prisförändringen på liftkort säsongen 2005/06. Denna information är intressant för att klargöra att skidanläggningarna inte ökade sina marginaler innan momsförändringen slog igenom. Vid fullt prisgenomslag ska, som ovan konstaterades, prisnivån sjunka . Priset på liftkort bör justeras med inflationen för att ge en korrekt bild.186 Inflationen var mellan 2006 och 2007.187 Detta innebär att vid fullt prisgenomslag behöver genomsnittspriset på liftkort sjunka när hänsyn tas till förändringen i KPI.188 Skidanläggningarna sänkte i genomsnitt priserna på liftkort , dvs. med mer än momssänkningsmålet. Som framgår av tabell 21 minskade marknadsledaren sina priser något mer än branschgenomsnittet. Det förefaller inte finnas någon systematik vad gäller förändringen av priserna relativt längden på liftkorten, samt om liftkorten gäller vuxna eller ungdomar. Prisökningen för liftkort skidsäsongen innan skattenedsättningen började gälla var i genomsnitt , vilket översteg förändringen i KPI med knappt 2 procent.189 Om man bortser från var prisökningen säsongen 2005/06 , vilket innebär att prisökningen översteg KPI-förändringen med i genomsnitt . TABELL 21 PRISFÖRÄNDRING PÅ LIFTKORT VID OLIKA SKIDANLÄGGNINGAR PÅ KORT SIKT (%) 2006/07 t.o.m. 2005/06 t.o.m. 186En säsong inom skidbranschen löper månad. Av förenklingsskäl används årsmedeltal för KPI vid beräkningarna av den inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen. KPI var 2,(290,51284,22)/284,22). 1881,0221*(10,054)=0,967, (10,967)*100=3,. KPI var (284,22280,41)/280,41). 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 2006/07 t.o.m. 2005/06 t.o.m. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2006/07 t.o.m. 2005/06 t.o.m. *Ett antal skidanläggningar valde att justera priserna redan inför säsongsstarten. **Prisuppgifter 2005/06 saknas. Källa: Egna beräkningar som baseras på prisuppgifter från de olika skidanläggningarna som redovisas i bil. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 Av större intresse för denna studie är hur priserna på liftkort utvecklades på . I tabellen redovisas ovan i mellankolumnen prisförändringen på olika liftkort mellan säsongerna 2006/07 och 2007/08. Priserna för liftkort säsongen 2007/08 ska i princip ligga kvar på den prisnivå som gällde 2006/07 vid fullt prisgenomslag.190 Den genomsnittliga prisförändringen för de olika liftkorten varierade mellan och , med ett medelvärde på . Skidbranschens kostnader utvecklades således i paritet med KPI generellt med en oförändrad marginal för skidanläggningarnas liftverksamhet. Vid en närmare analys av de olika skidanläggningarna framkommer att prisökningstakten var speciellt hög hos . Prisökningen var, enligt företaget, motiverad på grund av de stora investeringar som hade gjorts i syfte att utöka kapaciteten och för att förbättra kvaliteten i deras anläggning. Exkluderas anläggningen från beräkningarna minskade det genomsnittliga priset på liftkort i stället , dvs. med mer än den inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen. Sänkningen av momsen på transport i skidliftar fick på kort sikt ett fullt och beständigt genomslag i konsumentpriset bland skidanläggningarna. Mervärdesskattesatssänkningen påverkade konsumentpriset mer eller mindre , vilket inte följer den anpassningsprocess som antas gälla enligt ekonomisk teori. En förklaring till denna utveckling kan vara att branschen hade arbetat för en mervärdesskattesänkning och i samband med detta hade gjort utfästelser om att detta i så fall skulle komma konsumenterna till del. En underlåtenhet att minska priserna hade riskerat att skada branschen och dess trovärdighet. Detta branschåtagande kan antas ha bidragit till att majoriteten av branschens aktörer agerade som de gjorde. Prisförändring på lång sikt Som påvisades ovan kom på kort sikt hela mervärdesskattesänkningen på transport i skidliftar konsumenterna till godo. En central frågeställning för denna utvärdering är hur priserna på liftkort har fortsatt att utvecklas de därpå följande åren. TABELL 22 PRISFÖRÄNDRING PÅ LIFTKORT VID OLIKA SKIDANLÄGGNINGAR PÅ LÅNG SIKT (%) 2006/20 t.o.m. 2006/07 t.o.m. 190 Se bil. Inflationen 20062008: (300,50284,22)/284,22=5,, Inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen: 1,0573*(10,054)=1,000, dvs. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2006/20 t.o.m. 2006/07 t.o.m. Åre (Skistar) Källa: Egna beräkningar som baseras på prisuppgifter från de olika skidanläggningarna som redovisas i bil. 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR 2011/12:RFR13 Tabell 22 visar prisförändringen på liftkort vid olika skidanläggningar mellan skidsäsongerna 2006/07 och 2010/11. Den uppmätta prisförändringen mellan säsongerna uppgår i genomsnitt till . Ökningen i genomsnittspriset minskar till om Säfsens skidanläggning utelämnas från beräkningarna. Den inflationsjusterade mervärdesskattesänkningen innebär att priserna inte får ha ökat med för att momssänkningen även fortsättningsvis ska ha kommit skidåkarna till godo.191 Det kan alltså konstateras att priserna på liftkort i genomsnitt ökade med mer än förändringen i KPI. Prisförändringen överstiger KPI-förändringen med om Säfsens skidanläggning exkluderas. TABELL 23 GENOMSNITTLIGT PRIS PER SKIDDAG I ELVA EUROPEISKA LÄNDER SKIDSÄSONGERNA 06/0710/11 () Källa: Fianets statistik erhållen från SLAO. Genomsnittspriset per skiddag i uppgick till av motsvarande europeiska genomsnittspris säsongen 2006/07. Denna siffra hade ökat till säsongen 2010/11. Trots detta kan konstateras att de svenska priserna är bland de lägsta i . Priset på liftkort har ökat med mer än KPI-förändringen . Prisutvecklingen på liftkort mellan säsongerna 2006/07 och 2010/11 kan tänkas bero på flera saker, vilka redogörs för nedan. Liksom var fallet för djurparkerna är det troligt att prisförändringen för liftkort på inkluderar både pris- och kvalitetsförändringar. Skidanläggningarna investerar stora belopp för att utveckla liftsystemen och systemen för snöproduktion. 191 Se bil. Inflationen 20062011: (311,43284,22)/284,22= , Inflationsjusterad mervärdesskattesänkning: 1,0957*(10,054) = 1,0365, dvs. 2011/12:RFR13 6 EFFEKTER AV ATT REDUCERA MERVÄRDESSKATTESATSEN FÖR TILLTRÄDE TILL DJURPARKER OCH TRANSPORT I SKIDLIFTAR i liftar, nedfarter och snösystem, samt annan infrastruktur och boende. 20112012 planerar landets skidanläggningar för nyinvesteringar på . Skidanläggningarnas resultat varierar också kraftigt över åren, vilket till stor del beror på när nyinvesteringar genomförs, men också längden på skidsäsongen respektive år.192 Uppskattningsvis brukar två tredjedelar av investeringarna gå till boende och infrastruktur, medan den resterande tredjedelen går till system för snöproduktion, liftar och nedfarter. Investeringar i förbättrad kvalitet och utökad kapacitet i liftsystemen berättigar, enligt SLAO, att skidanläggningarna tar ut ett högre pris då de erbjuder en bättre produkt. Sedan momsskattesänkningen har t.ex. investerat i en ny sexstollift för ca . Denna investering ska ställas i relation till deras årliga omsättning som uppgår till ca . Liftkortspriserna höjdes som en konsekvens av investeringen, men ledde också till en stor kvalitetshöjning i anläggningen. Den förbättrade liftkapaciteten åskådliggörs också av att antalet skiddagar i de 50 mest besökta anläggningarna ökade med mellan säsongerna 2006/07 och 2010/11.193 Ett annat mått som indikerar att den genomsnittliga kvaliteten vid skidanläggningarna har höjts är att antalet anställda ökade relativt kraftigt mellan säsongerna 2006/07 och 2010/11. I bilaga 10 visas antalet årsarbetskrafter samt antalet fast- och säsongsanställda vid olika skidanläggningar. ökade antalet fast anställda , antalet säsongsanställda och antalet årsarbetskrafter . Dessa siffror visar på den kapacitetsutbyggnad som har gjorts bl.a. i utökade system för snöproduktion, liftar och nedfarter.