rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS Enligt Transportstyrelsen fanns det inte någon egentlig koppling mellan rådgivande delegation och . Enligt Transportstyrelsen kunde det tidigare, under dåvarande tid, finnas stora skillnader i utbytet och samarbetet mellan den centrala myndigheten och myndigheterna i länen. Detta gällde såväl länsstyrelserna som polisen. uppdrag skilde sig också mot det som Transportstyrelsen har. arbetade ofta med att ge stöd och diskutera bl.a. praxisfrågor och rutiner. Enligt Transportstyrelsen gavs det då myndigheten inrättades ett tydligt uppdrag att utöva tillsyn och att särskilt fokusera på att utveckla en väl fungerande marknadstillsyn för att därigenom bidra till en effektiv konkurrens på marknaden inom myndighetens tillsynsområde. När det gäller företagskontrollerna har ett samarbete funnits med både före, under och efter övertagandet. Ett samarbete har också etablerats mellan Transportstyrelsen och när det gäller utbildning av Transportstyrelsens nyrekryterade personal. Det har också tillsatts en arbetsgrupp med representanter från Transportstyrelsen, polisen, och . Enligt Transportstyrelsen sker samverkan även med myndigheter på regional nivå. I exempelvis har man haft samverkansprojekt med och där man har diskuterat informationsutbyte och användningen av andra myndigheters tillsynsrapporter som input.76 I ett regeringsuppdrag till dåvarande m.fl. att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. uppmärksammades att kunskapen om kontrollverksamhetens effekter på trafiksäkerhet, miljö och konkurrens m.m. är förhållandevis låg jämfört med andra insatser inom transportnäringen. Utifrån det konstaterade behovet att få information om hur kontrollsystemet fungerar efterlystes att Transportstyrelsen i samverkan med polisen regelbundet genomför statistiska mätningar av hur reglerna följs.77 I uppföljningen har det framkommit att Transportstyrelsen och polisen inte har genomförts några gemensamma mätningar när det gäller utvecklingen av hur reglerna följs. Samverkan och samarbete mellan åklagare och polis Under uppföljningen har de polis- och åklagarmyndigheter som intervjuats gett delvis olika bilder om hur samverkan och utbyte fungerar. Från polismyndigheterna har det återkommande uttryckts en i vissa delar ganska skeptisk syn på dels hur samverkan fungerar med åklagarmyndigheten, dels hur åklagarmyndigheten hanterar ärenden som rör tunga godstransporter då de tillhör den s.k. speciallagstiftningen. Det bör dock noteras att det också har framkommit mer positiva beskrivningar från polisen om samverkan med . Även från åklagarmyndigheterna har det getts olika bilder av hur man uppfattar att samverkan med polisen fungerar. 76Transportstyrelsen , möte . Regeringsuppdrag Uppdrag att se över kontrollen av kör- och vilotidsreglerna m.m. Rapport . 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 Enligt Åklagarkammaren i Norrort finns ett etablerat samarbete mellan åklagarkammaren och polisen baserat på goda personliga kontakter mellan åklagare och poliser som är verksamma inom respektive myndighet. Det finns däremot inte något mer institutionaliserat samarbete. Här skulle åklagarna gärna önska att det kunde etableras något årligt gemensamt utbyte där t.ex. yngre åklagare träffar polisen och Transportstyrelsen.78 Man uppfattar kontakterna med polisen som mycket goda och man värdesätter att det inom polisen finns hög kompetens i frågor som rör trafik. Från trafikpolisen i har man i uppföljningen pekat på att det inte finns något samarbete med som man menar att detta borde finnas. Vid uppföljningen har trafikpolisen i pekat på att man är nöjd med samarbetet med åklagarmyndigheten i och tycker att det fungerar bra.79 Samverkan mellan myndigheter på regional nivå I genomförs olika former av samordnade kontrollinsatser där trafikpolisen, , , , , , , Transportstyrelsen (tidigare ) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (tidigare ) deltar. Från början utgick samarbetet kring kontrollerna från den gemensamma plattformen Samtill.80 Enligt trafikpolisen innebär samarbetet stora fördelar genom att myndigheterna får större samsyn genom att arbeta tillsammans vid t.ex. hamnkontroller. Det är alltid polisen som ansvarar för de gemensamma kontrollerna. och inhämtar uppgifter för vidare kontroll, och ibland har de direktkontakt med personal inne på respektive myndighet. kan på plats göra registerkontroller för att se om föraren och fordonsägaren m.fl. har skulder. , och Transportstyrelsen är i första hand inriktade på lasten och lastsäkringen. Ar- betsmiljöverket hämtar in uppgifter för att sedan göra uppföljning vid de företag där lastningen har skett samt tar hand om andra arbetsmiljörelaterade frågor. För och Transportstyrelsen är det mesta inriktat mot sjötransport medan polisen är inriktad på vägtransporten. Efter en myndighetsgemensam kontrollinsats följer respektive myndighet upp sina olika ärenden, som därefter redovisas vid ett myndighetsgemensamt möte någon månad senare.81 78Åklagarkammaren i Norrort, möte . 79Polismyndigheten i , möte . 80Samtill (samordnad tillsyn) var en arbetsgrupp som bildades med syfte att samordna tillsynsmyndigheternas verksamheter i fråga om landtransporter av farligt gods. Det var då främst , , och som deltog. Inriktningen var främst kontroller av farligt gods. kom de andra myndigheterna med i gruppen. 81Polismyndigheten i , e-brev . 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS Det fanns tidigare en samverkansgrupp i . Den försvann i samband med tillkomsten av Transportstyrelsen. I samverkansgruppen deltog personal från , , , , , , och . Samverkansgruppen brukade ses en gång per halvår för att utbyta erfarenheter. Samverkansgruppen uppges ha medverkat till att öka förståelsen för varandras arbete och underlättade kontakterna mellan myndigheterna så att det blev lättare att hjälpa varandra.82 Samverkan mellan myndigheter och branschen på regional nivå Trafikpolisen i har bl.a. haft samverkan med företrädare från åkeribranschen, olika transportskolor, fordonsindustrin och reporterteam m.m. som följt verksamheten för att få ökad förståelse för hur kontrollerna går till och för efterföljande arbete, t.ex. lagföring. Från polisens håll har man uppfattat gensvaret på utbytet som positivt.83 Vid polisen i är man nöjd med det utbyte och den samverkan som sker med åkeribranschen. Enligt polisen genomförs regelbundna möten på olika nivåer med branschen. I detta har också ingått att branschen medverkat i att ge polisen utökade kunskaper kring bl.a. cabotage.84 I uppföljningen har det från polisens sida även framförts att det finns en resursproblematik som innebär att man måste göra avvägningar mellan hur mycket tid man lägger på t.ex. samverkansmöten med branschen och hur mycket tid som läggs på genomförande av kontroller. Enligt polisen kan det vara svårt att nå oseriösa åkeriföretag via samverkan med branschen. Dessa måste man i stället komma åt via kontroller. 3.3 Samverkan mellan länder bildades (Tispol). Nätverket har därefter vuxit successivt, både när det gäller antalet medlemmar och genomförda aktiviteter. De länder som ingår i Tispol är samtliga EU- medlemsstater samt och . ansökte om deltagande i Tispol och är fullvärdig medlem i nätverket. Det svenska deltagandet i samarbetet sker genom Rikspolisstyrelsen.85 Syftet med Tispol är att förbättra säkerheten, minska antalet dödade och svårt skadade männi- 82Åklagarkammaren i , möte . 83Polismyndigheten i , e-brev . 84Polismyndigheten i , e-brev . 85Webbplatsen , webbplatsen och webbplatsen . 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 skor samt att verka för att lag och ordning upprätthålls på de europeiska vägarna. Samarbetet är också till för att ge enskilda poliser möjlighet till vidareutbildning och erfarenhetsutbyte genom kontakt med kolleger i andra länder. Nätverket arbetar även med att organisera och samordna Europagemensamma insatser och kampanjer samt initierar och stöder forskning om vägsäkerhet. Se vidare avsnitt 4.4.10 om samordnade vägkontroller för lastbilar 2010 och 2011. Tispol har tagit fram en strategi för åren 20112015 med en vision för säkra vägar i hela . Utgångspunkten för Tispols nya strategi är den aktionsplan för trafiksäkerhet på vägarna som kommissionen tagit fram för åren 20112020. För att uppnå kommissionens mål om att halvera antalet dödade på vägarna pekar Tispol ut ett antal utmaningar att hantera. En av dessa är den tunga godstrafiken på väg med förare som bryter mot regler och begår andra brott. I strategin för åren 20112015 finns en handlingsplan för Tispols fortsatta aktiviteter. De aktiviteter som tas upp i handlingsplanen avser bl.a. att samarbeta och utveckla goda relationer med andra aktörer och intressenter inom trafiksäkerhet, att driva fram nödvändig trafiklagstiftning och säkerställa att de överträdelser som upptäcks hanteras på ett ändamålsenligt sätt, att genomföra myndighetsövergripande aktiviteter för ökad trafiksäkerhet samt att upptäcka och avskräcka från överträdelser av kör- och vilotider samt manipulering av färdskrivare.86 inleddes ett samarbetsprojekt för ökad trafiksäkerhet inom den tunga godstrafiken i . som fått namnet Cash (for Safer Heavy Goods Traffic in the Baltic Sea Region) kommer att pågå till . Projektet som totalt disponerar finansieras med medel från EU:s regionala utvecklingsfond (), norska regeringen () och projektdeltagarna (). Förutom deltar även , , , , , och . Initialt var det meningen att skulle ha deltagit i projektet medan inte ingick som deltagare. beslutade dock att dra sig ur projektsamarbetet, och då erbjöds en möjlighet för att gå in som ersättare i projektet. I det nuvarande samarbetet ingår sex polismyndigheter, fem forskningsinstitutioner samt tre regionala finländska råd som projektpartner. Till huvudinriktningarna för samarbetet hör att harmonisera utbildningsinsatser för myndigheter som utövar tillsyn över tunga godstransporter, stärka samarbetet mellan de myndigheter som arbetar med gränsöverskridande tunga godstransporter samt att testa ny utrustning och system som kan vara till nytta för myndigheterna i tillsynsarbetet.87 Tispol Strategy 20112015. A vision for safer roads. 87Rikspolisstyrelsen, möte . 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS I uppföljningen har polisen i pekat på att innebär en utökad kontaktverksamhet men att man ännu inte har sett alla effekter som projektet kan ge.88 Gränsöverskridande samarbete mellan polisen i och Utredningen om internationellt polisiärt samarbete konstaterar i ett betänkande att det förekommer ett omfattande samarbete mellan Po- lismyndigheten i och finländsk polis. finns samverkansöverenskommelser mellan finländska polisen i , centralkriminalpolisen i och länskriminalpolisen i avseende gränsöverskridande ordnings- och utredningsverksamhet89. Överenskommelserna har bl.a. legat till grund för gemensamma trafikkontroller, underrättelseverksamhet samt spaning och tillslag vid brott. finns en sambandsman från finländsk polis placerad i , som ansvarar för kontakter mot finländska myndigheter.90 3.4 Branschens egna åtgärder för att främja god regelefterlevnad Certifiering av åkeriföretag för ökad trafiksäkerhet erbjuder sina medlemsföretag möjlighet att bli certifierade. De erfarenheter som har hämtat in från företag som har genomfört certifiering är att de får rationellare verksamhet, bättre ekonomi, en positiv inställning hos kunder, anställda och allmänhet samt att det lockar framtida medarbetare och ger nya uppdrag. Vid finns fem revisorer som utför certifieringsrevisioner.91 I processen för att bli certifierad ingår bl.a. en certifieringsrevision där det görs stickprov på olika delar i ledningssystemet och genomförs intervjuer med personal och ledning för att säkerställa att ledningssystemet är implementerat. Revisionen genomförs enligt en revisionsplan och avslutas därefter med att revisorn lämnar synpunkter och redogörelser för observationer som framkommit. Efter revisionen har företaget på sig att åtgärda det som framkommit vid revisionen. Efter godkännande från revisorn utfärdar certifikat. Ett certifikat har en giltighetstid på 88Polismyndigheten i , e-brev . 89Skrivelse, i , dnr AA 069-1732/03. 90SOU 2011:25 Utökat polissamarbete i och EU. Betänkande av Utredningen om internationellt polisiärt samarbete, 2011. 91Certifiering sker enligt något av följande system SS-EN ISO 14001:2004, SS-EN ISO 9001:2008, AFS 2001:1, SÅ Trafiksäkerhetsstandard som bygger på ISO 14001:2004 samt ISO/39001. 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS 2011/12:RFR8 För att certifikatet ska var giltigt krävs minst en årlig uppföljningsrevision. Vid en uppföljningsrevision går revisorn igenom valda delar i ledningssystemet. På en treårsperiod ska hela systemet ha gåtts igenom. genomförs en ny systemrevision och då sker också byte av revisor. Certifikatet förnyas efter en godkänd systemrevision och giltighetstiden förlängs med Möjligheten finns att kombinera certifieringar enligt flera olika standarder samtidigt.92 Billigare försäkringspremier för certifierade åkeriföretag har inlett ett samarbete med svenska försäkringsbolag som innebär att de åkeriföretag som är certifierade ges en lägre premie när de tecknar försäkring. Syftet med detta har varit att uppmuntra företagen att jobba med kvalitetsförbättringar och se ekonomiska fördelar med detta. Enligt den danska branschorganisationen har man även i haft ett samarbete mellan åkeribranschen och försäkringsbranschen som inneburit att certifierade åkeriföretag har fått lägre försäkringspremier. Enligt DTL visade det sig dock att de certifierade danska åkeriföretagen inte var inblandade i färre olyckor och tillbud och att försäkringsbolagen därmed inte fick lägre kostnader för dessa än för dem utan certifiering. Detta har medfört att de danska försäkringsbolagen inte längre vill ge lägre försäkringspremier till de certifierade åkeriföretagen.93 har i samarbete med ett försäkringsbolag skapat en webbportal för trafiksäkerhet.94 Ett syfte med portalen är att den ska ge medlemmarna vägledning att arbeta systematiskt med trafiksäkerhet. På portalen kan åkeriföretagen få hjälp med metoder, praktiska exempel och material, bl.a. dokument, förarinstruktioner, policyförslag och bilder, som kan användas i företagens trafiksäkerhetsarbete. Från portalen kan man även hämta exempel på hur företaget kan ta fram en trafiksäkerhetspolicy och rutiner för dagligt säkerhetsarbete. Av medlemmar har fler än 4 000 företag tagit fram en trafiksäkerhetspolicy. På portalen finns förutom material och broschyrer som utarbetat även länkar till publikationer m.m. från myndigheter som , och . 92Inom har 212 av medlemsföretagen ISO 14001-certifierat sig. Förutom ISO 14001-certifiering har 171 medlemsföretag också certifierats med ISO 9001, 141 med Åkeriföretags Trafiksäkerhetsstandard och 49 med AFS 2001:1. Ett förslag till ny standard Ledningssystem för trafiksäkerhet (Standard) 39001 diskuteras internationellt och väntas bli fastställd . kommer Åkeriföretags revisioner och certifiering av ledningssystem för trafiksäkerhet att baseras på förslaget 39001, och därefter på ISO 39001 så snart den är fastställd. har genomfört en utbildning om hur åkeriföretag kan anpassa sina ledningssystem till den nya standarden för trafiksäkerhet. 93DTL, möte . 2011/12:RFR8 3 STATENS TILLSYN OCH KONTROLL AV YRKESMÄSSIGA GODSTRANSPORTER PÅ VÄG SAMT BRANSCHENS Utbildning och information till företag tillhandahåller en utbildning till medlemsföretagen, Rätt fart. Utbildningen fokuserar på vikten av att hålla rätt hastighet och riktar sig till förare. Det material som används har tagits fram i samarbete med . De fördelar med att hålla rätt hastighet som framhåller är att det är bra för varumärket, ekonomin, miljön, trafiksäkerheten och arbetsmiljön. Som ett led i arbetet med att förbättra trafiksäkerheten genomför tillsammans med ett företag en kampanj som riktar sig till skolbarn upp till årskurs 5. Kampanjen har som syfte att förbättra barns trafiksäkerhet i förhållande till lastbilstrafik. En bakgrund till denna kampanj är att även om olyckor mellan lastbilar och barn är förhållandevis få i , blir följderna ofta svåra i de fall där olyckor sker. Fokus är att öka den kunskap som barn bör ha i förhållande till lastbilstrafik för att öka trafiksäkerheten. 3.4.2 Insatser för ökad kvalitet i upphandling av godstransporter på väg QIII bildades och är en ideell förening som ägs gemensamt av NTF och LO. Föreningens mål är att öka kvaliteten vid tunga vägtransporter. För detta tillhandahåller föreningen ett upphandlingsverktyg med krav på arbetsmiljö, trafiksäkerhet och miljö vid transporterna. Verktyget kan användas av transportköpare i samband med utarbetande av förfrågningsunderlag och avtalsmallar. Transportköpare kan utifrån sitt kravställande bli godkända enligt QIII och belönas med ett kvalitetsbevis från föreningen. Förutom att QIII belönar transportköpare delas ut till åkeriföretag som förbättrar kundnyttan genom fokuserat arbete med miljö, trafiksäkerhet och personal. Priset delas ut tillsammans med bl.a. och 4 Kör- och vilotider Regelverket för kör- och vilotider har tillkommit för att säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn, ge förarna en god social situation samt bidra till en god trafiksäkerhet. Kapitlet inleds med trafikutskottets tidigare behandling av kör- och vilotider. Därefter beskrivs EU-bestämmelserna inom området samt de svenska kompletterande bestämmelserna om kör- och vilotider. I kapitlet ges också en beskrivning av hur EU:s kontrolldirektiv har genomförts i medlemsstaterna och i . I kapitlet beskrivs vidare hur polisen genomför arbetet med kör- och vilotidskontroller på väg, de problem som finns med fusk samt de svårigheter som finns med att kunna lagföra detta. I kapitlet beskrivs även bötesnivåer och sanktioner vid överträdelser samt polisens möjligheter att hindra fortsatt färd i och de länder som uppföljningens internationella utblick har omfattat. Vidare beskrivs hanteringen av kör- och vilotidsärenden inom åklagarmyndigheterna samt samordnade kontroller med andra länder. I kapitlet beskrivs också Transportstyrelsens övertagande av företagskontrollerna och det arbete som gjorts med att hantera denna uppgift. I kapitlet beskrivs sanktionerna vid överträdelser i och andra länder. Avslutningsvis redovisas vissa åtgärder som har vidtagits för att förenkla för företagen. har tidigare betonat att reglerna om kör- och vilotider tillkommit av trafiksäkerhetsskäl. Utskottet har uttalat en förståelse för att gällande regler kan skapa vissa problem. Utskottet har även framhållit att de yrkesförare som omfattas av gällande regler för kör- och vilotider vanligtvis framför tunga fordon och att konsekvenserna av olyckor med tunga fordon ofta blir förödande.96 har betonat att reglerna om kör- och vilotider fyller flera viktiga syften, såväl trafiksäkerhetsmässigt som arbetsmiljömässigt. Utskottet har pekat på att det finns vissa frågor kring såväl regelverket som teknikutvecklingen. I de genomförandekommittéer som kopplas till EU-rättsakterna arbetar , bl.a. mot denna bakgrund, för att förenkla och förtydliga förutsättningarna för förarna. Utskottet har framfört att man ser med tillfredsställelse på att detta arbete har påbörjats inom EU som kan komma att resultera i en förändrad teknisk specifikation för en ny typ av färdskrivare som då blir ett alternativ för fordonstillverkarna. Vidare har utskottet lyft fram att tillverkarna av färdskrivare har ett stort ansvar när det gäller att se till att det 2008/09:TU13 Vissa väg-, fordons- och trafikfrågor. 2011/12:RFR8 4 KÖR- OCH VILOTIDER finns tydliga manualer och att färdskrivarna utformas så att de är användarvänliga och kan användas på ett rimligt sätt i förhållande till de regler som gäller.97 4.2 Regler om kör- och vilotider och kontroller av dessa Det finns två typer av regleringar för kör- och vilotider i den svenska yrkestrafiken. För lätta fordon gäller nationella regler och för tunga fordon, dvs. fordon och fordonskombinationer som har högre sammanlagd totalvikt än samt bussar oavsett vikt, gäller EU-regler. Reglerna gäller i alla EU:s medlemsländer och tillämpas även i , och . För att säkerställa att kör- och vilotidsreglerna följs används färdskrivare. I övriga och i stora delar av tillämpas de s.k. AETR-reglerna.98 Det har fr.o.m. genomförts ett antal ändringar i AETR-reglerna som innebär att dessa regler i stort överensstämmer med den gällande EU-förordningen99, se nedan. I vissa fall tillämpas även AETR-reglerna i stället för EU- förordningen. Detta gäller bl.a. vid körning helt eller delvis utanför EU och EES för hela resan under förutsättning att transporten körs till, från eller genom ett land som ingår i AETR-överenskommelsen. EU-regleringar av kör- och vilotider har funnits . Den nu gällande EU-förordningen100 är direkt tillämplig i på vägtransporter av gods för fordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåten vikt över ,101 oberoende av fordonets registreringsland, som utförs enbart inom 2010/11:TU12 Vissa väg-, fordons- och trafikfrågor. 98Den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella transporter (AETR). AETR-reglerna är ändrade så att de i stort sett är likalydande med EG-förordning 561/2006. Vid körning helt eller delvis utanför EU och EES gäller AETR-reglerna för hela resan, förutsatt att transporten körs till, från eller genom ett land som ingår i AETR-överenskommelsen. Vid körning inom ett land som inte är medlem i EU, EES eller AETR gäller landets egna bestämmelser. 99Förordning (EG) nr 561/2006. 100Den EU-rättsliga reglering som gäller är och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (nedan kallad EG-förordning nr 561/2006). Förordningen ersatte rådets tidigare förordning (EEG) nr 3820/85. Den nya förordningen ersatte den gamla i syfte att förtydliga, förenkla och anpassa reglerna till nuvarande förhållanden. 101I EG-förordning nr 561/2006 avses med vägtransporter all körning helt eller delvis på en för allmän trafik upplåten väg med ett lastat eller olastat fordon som används för transport av personer eller gods. Detta innebär att den som under någon del av ett arbetspass kör på en väg som är upplåten för allmän trafik omfattas av kör- och vilotidsreglerna under hela arbetspasset. En körning mellan två viloperioder som sker helt utanför en för allmän trafik upplåten väg faller däremot utanför regleringen. EG- förordning nr 561/2006 gäller för vägtransporter av gods om fordonets högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn överstiger . Detta gäller oavsett den 4 KÖR- OCH VILOTIDER 2011/12:RFR8 medlemsstaterna eller mellan medlemsstaterna, och EES-länderna. I förordningen fastställs bl.a. regler om tillåten körtid, krav på raster, dygns- och veckovila m.m., transportföretagens ansvar, påföljder samt undantag från bestämmelserna i förordningen.102 En sammanfattning av EG-förordning nr 561/2006 finns i bilaga 1. Vidare gäller rådets förordning om färdskrivare vid vägtransporter.103 I förordningen finns regler om bl.a. principer och räckvidd, typgodkännande av färdskrivare, installation och besiktning och utrustningens användning. I finns kompletterande bestämmelser till de båda EU- förordningarna i regeringens förordning (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare. Kommissionen lämnade förslag till ett antal ändringar i EU- förordningen om färdskrivare.