rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — i län uppger att man ger service i form av kurser i att söka och redovisa stöd från landsbygdsprogrammet. menar att mycket få av de sökande använder konsulthjälp. hjälper till med att svara på frågor på telefon och konstaterar att många mikroföretag som vill söka stöd börjar med att kontakta kommunen. Flera har pekat på att lantbrukare har erfarenhet av blanketter och av att använda konsulter. Enligt uppgift från diskuteras om redovisningskraven kan göras enklare inför nästa period. Myndigheternas oro för att göra fel konstaterar att osäkerhet hos handläggarna kan göra att man blir övernitisk, vilket kan leda till fler administrativa krav. LRF har framfört att juniora handläggare på länsstyrelserna kan känna sig osäkra och då vill få in för mycket uppgifter, vilket gör att man missar kreativiteten i projekten och ambitionen att arbeta med nya arbetsformer för landsbygdsutveckling. En sökande som får tillbaka ansökan för komplettering kan tappa sugen. Det är därför viktigt med bra handläggare på länsstyrelserna. i har i en kommentar framfört att det bl.a. är 70 Småkom, e-brev . som ställer allt högre krav på administration, dokumentation, utredning osv. och som skapar osäkerhet hos handläggarna genom att skärpa kraven. Från framförs att även om man följer alla rutinbeskrivningar som finns kommer det alltid en revisor i efterhand som tycker att det borde ha varit underförstått att man skulle göra någonting mer. menar att det är svårt att hitta smidiga genvägar för de sökande om man inte vill riskera bakslag som kan drabba både myndigheten och de sökande. Från har framförts att handläggarna får bära ett oförtjänt hundhuvud, varför det är viktigt att lyfta fram varför handläggarna är så stelbenta, begär kompletteringar och agerar allmänt byråkratiskt. menar att det ibland har varit svårt att veta vad myndigheten får göra eller inte inom ramen för programmet och stödreglerna. Stödreglerna upplevs på vissa ställen ha varit för specifika och begränsat arbetet. Andra delar av regelverket upplevs vara för öppna och otydliga och lämnar ett stort tolkningsutrymme, vilket medför osäkerhet kring hur myndigheten ska agera. Hela ska leva menar att regelverket utgör ett hinder och innebär att myndigheterna arbetar stelbent: Det finns motsättningar i regelverket och handläggarna väljer då den trygga vägen. Från myndigheternas sida finns en ängslighet och rädsla att göra fel. Om myndigheterna inte tar några risker blir det ingen utveckling. Det är i gråzonerna som utveckling sker! Pilotförsök och goda exempel måste få en chans att växa fram. Byamackar och s.k. bygdebolag är bara två sådana exempel.71 Krav på offerter för att få företagsstöd Företag som söker stöd för investeringar eller externa tjänster ska som bilaga till ansökan skicka med offerter som täcker av den budgeterade kostnaden om den sammanlagda kostnaden för köpta tjänster och investeringar uppgår till sammanlagt mer än . Företagaren ska skicka in offerter från två olika företag för varje post som ingår i dessa 25 procent.72 Från de tre intervjuade länsstyrelserna framförs att kravet på offerter ofta leder till problem. De som ansöker måste lägga mycket resurser på att uppfylla kravet på att offerter från olika leverantörer ska redovisas. i betonar att man vet att det kan vara svårt att få fram offerter från t.ex. hantverkare, och intervjuade tjänstemän vid i län menar att eftersom företagen står för av kostnaderna bör de själva kunna bestämma och bedöma pris och leverantör. Ändå måste länsstyrelserna kontrollera om kostnaderna är rimliga. Ett annat exempel är att det ställs krav på redovisning av upphandlingspolicy för organisationer som använder lagen om offentlig upphandling, t.ex. kommuner. Intervjuade tjänstemän vid i län menar att detta krav känns något respektlöst. 71Hela ska leva, riksorganisationen, intervju . Krav på affärsplan och budget En annan svårighet handlar om att det i landsbygdsprogrammet numera ställs krav på att företagen ska ha en affärsplan. Från början förekom en del kritik mot detta krav, men i uppföljningen har de flesta aktörer framfört att kravet är positivt och att det är rimligt för att få bidrag. Från länsstyrelserna har framförts att de som tidigare såg detta krav som en administrativ börda har insett att affärsplaner behövs inför t.ex. bankkontakter. Kravet innebär att de sökande måste tänka igenom sin idé och ger därmed sannolikt ett bättre utfall. i län menar att det är viktigt att det är proffsiga företag som får stöd och att kravet på affärsplan är en hjälp till företagen. Affärsplanen bedöms vara ett bra redskap för företagen, en hjälp till självhjälp med frågor som underlag för en framtida strategi för företaget. menar att det är mycket nyttiga frågor att ställa sig när man står inför en investering. Det är dessutom den informationen som har att gå på när ansökan ska bedömas. har uppgett att de problem som har uppfattats kring kravet på affärsplan har minskat, bl.a. som en följd av att har ändrat i de blanketter som de sökande ska fylla i. Flera aktörer menar att det är viktigt att förenkla administrationen kring bidragen från landsbygdsprogrammet. är flera aktörer medvetna om att arbetar med att minska regelkrånglet och flera pekar också på att det kan vara svårt att förenkla reglerna. har framfört att det finns ett dilemma i att förenklingar för stödmottagarna kan göra att det blir svårare att genomföra revision, följa upp och utvärdera. Från framförs att det kan vara viktigare för en bidragsmottagare att det är tydligt vilka regler som gäller och vad han eller hon ska göra, än att minska på mängden uppgifter som ska redovisas. Verket konstaterar att ökade krav på uppföljning och utvärdering leder till att fler inte färre uppgifter behöver samlas in. Flera aktörer har framfört att landsbygdsprogrammet skulle kunna använda någon form av checkar för enkel utbetalning av stöd. Exempelvis i län menar att hanteringen kring Leaders checkar är mycket enkel och skulle kanske kunna användas mer. måste man även där skriva ansökan och kunna redovisa resultat. De intervjuade tjänstemännen menar att man möjligtvis skulle kunna använda schablonersättningar för att förenkla ytterligare. menar att ett sådant system skulle vara enklare att förstå och underlätta för företagen att planera. Bland andra i län betonar att det inte går att förenkla bort allting. Företagen måste kunna spela spelet och kunna använda blanketterna det kan enligt de intervjuade tjänstemännen ses som ett första filter. Intervjuade tjänstemän vid ESV konstaterar att det är svårt att förenkla krångliga regler. EU:s utvecklingsarbete innebär i praktiken att antalet regler ökar i stället för att minska, särskilt inför nästa programperiod. ESV ser inte mycket av regelförenkling i praktiken. Administrativt krångel kan leda till att man avstår från att söka En del aktörer har pekat på att det finns företag som avstår från att ansöka om bidrag, bl.a. eftersom det kan kännas betungande att ge sig in i en ansökningsprocess. Exempelvis Småkom menar att den administrativa bördan har gjort att många kommuner inte har brytt sig om landsbygdsprogrammet över huvud taget. Tillväxtanalys menar att många avstår från att söka stöd på grund av att stödmottagarna anser att administrationen runt landsbygdsprogrammet är mycket krånglig och i stället söker stöd från t.ex. . Detta uppges särskilt gälla företag och projekt inom axel 3. Enligt finns det 23 projekt som medfinansieras av som aktivt har valt att avstå från finansiering via landsbygdsprogrammet eftersom dessa projekt har negativa erfarenheter bl.a. av den omfattande administrationen. Ett av de företag som har ingått i uppföljningen har valt att inte söka medel från landsbygdsprogrammet. Företagets ägare anger olika orsaker till detta, bl.a. har företaget farhågor om att bidragsgivaren skulle styra verksamheten och det vill man inte. Företaget vill heller inte göra en stor samlad investering utan menar att det är bättre att bygga upp verksamheten steg för steg . Företaget menar att det är svårt att veta exakt hur man vill ha det, vilket upplevs vara ett krav om man ska söka bidrag från landsbygdsprogrammet. Administrativt krångel i olika EU-program och stöd En del aktörer har i uppföljningen jämfört administrativa problem i landsbygdsprogrammet med svårigheter i andra stöd och EU-program. Tjänstemän vid menar att EJFLU:s och regelverk är mycket detaljerat och annorlunda jämfört med Eruf och de regler som måste förhålla sig till. framför att det är administrativt enklare för företagen med strukturfondsmedel och ännu enklare när det gäller olika nationella medel. i menar att många andra branscher och organisationer som söker EU-stöd upplever landsbygdsprogrammets regelverk som krångligare än i andra stödsystem, även om de har projektvana. i bedömer att regelverket är mer omfattande i landsbygdsprogrammet än inom de regionala företagsstöden. i konstaterar att det är enklare för bidragsmottagarna att redovisa till regionen än till . menar däremot att kraven i landsbygdsprogrammet och strukturfonderna i grunden är lika. Krav på offentlig medfinansiering Det finns krav på offentlig medfinansiering av landsbygdsprogrammets projektstöd bl.a. för att öka det regionala och lokala engagemanget. Enligt en förordning73 får den behöriga myndigheten kräva att den som ansöker om stöd ska ha ett beslut om att hela eller delar av den offentliga nationella finansiering som krävs för åtgärden finansieras av andra offentliga medel än de som ges från landsbygdsprogrammet. För axel 3 är kravet att offentlig medfinansiering från andra myndigheter eller kommuner ska uppgå till ca menar att kravet på offentlig medfinansiering är kompli- cerat både besluts- och redovisningsmässigt. Det kan ibland vara svårt att avgöra om en organisation kan anses som offentlig och därmed kan fungera som offentlig medfinansiär. Bland andra i menar att det har varit stor förvirring kring frågan om vad som gäller för annan offentlig medfinansiering inom axel 3. uppger att tidigare inte kunde ge besked. har framfört att frågan har diskuterats med och . finns en särskild rutin för att bedöma vilka organisationer som kan räknas som offentliga medfinansiärer.74 Vissa länsstyrelser har ställt hårda krav på medfinansiering. Tjänstemän vid uppger att man nu har börjat se till att det är som ska uppnås på nationell nivå och att vissa län därför tillåts ha och andra ha . Exempelvis i har satt riktlinjen till för projektstöden. Eftersom kravet är för företagsstöden har man strävat mot att nå som helhet. En reflektion från sida är att olika län tolkade kravet om annan offentlig medfinansiering på olika sätt. Enligt tjänstemän vid i är alla län informerade om vad som gäller. Svårigheter att hitta medfinansiering För projektstöden ska den sökande i första hand själv ordna med offentlig medfinansiering. Syftet med detta har varit att säkerställa en bred förankring av projekten. Uppföljningen visar att det kan vara svårt att få medfinansiering till insatser inom axel 3, bl.a. eftersom många åtgärder konkurrerar om 73Förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder 21 a §. 74Bedömningen bygger på begreppet offentligt styrda organ i lagen om offentlig upphandling. De organisationer som uppfyller det begreppet kan räknas som offentliga medfinansiärer. Det är som utreder om en organisation kan bli aktuell som offentlig medfinansiär. Detta gäller både organisationer som inte tidigare blivit utredda och organisationer som har varit godkända som offentliga medfinansiärer. Det finns en särskild blankett för detta som skickas till . Godkända organ publiceras på webbplats. För projektstöden är det olika lätt att hitta medfinansiering. Det kan t.ex. handla om bidrag från Arbetsförmedlingen eller bidrag och insatser från kommuner och landsting. Enligt har det varit enklare att få fram medfinansiering i norra Både och t.ex. kommunen kan gå in med medel i samma projekt. Olika EU-stöd får dock inte medfinansiera varandra. Projektstöd från landsbygdsprogrammet betalas ut först då medfinansieringen är inbetald till projektägaren. Länsstyrelserna vill ofta att kommunerna ska vara med i projekten. I har medfinansieringen lösts genom att har garanterat offentlig medfinansiering av projektstöden inom axel 3. Regionens ram för ändamålet uppgår till . De projekt i länet som får stöd från kan även ha annan offentlig medfinansiering, t.ex. från och kommunerna. I ett annat län, , uppger att man har gått in med regionala medel i de fall som satsningarna har legat i linje med det regionala tillväxtprogrammet (RTP). Att andra offentliga medfinansiärer går in med finansiering i projekten tolkar som ett kvitto på att de har en god förankring och att det finns flera offentliga aktörer som tror på de aktuella projektens värde för utvecklingen i bygden. Stödhanteringen ställer krav på bidragsmottagarnas likviditet har betonat att EU ställer stränga krav på att det måste finnas betalnings- och fakturabevis för varje kostnad innan stöd kan betalas ut. Att stöd från landsbygdsprogrammet betalas ut i efterhand efter att kostnader har betalats, redovisats av projektägaren och godkänts av innebär att stora krav ställs på god likviditet. Flera aktörer har framfört att det kan vara ett problem i synnerhet för små aktörer att stödet från landsbygdsprogrammet betalas ut så sent. Företag kan tvingas att ta dyra topplån för att klara likviditeten tills bidraget betalas ut. Flera aktörer konstaterar att och många länsstyrelser har långa ledtider för rekvisition och utbetalning och att dessa är längre än vad de små företagen och projekten klarar av. Detta medför att de små aktörerna kan dra sig för att gå in i landsbygdsprogrammet. har pekat på att strukturfonderna har liknande problem. Bland andra menar att de långa handläggningstiderna inte är ett lika stort problem från likviditetssynpunkt för stora aktörer. För föreningar och projekt kan det ofta vara svårt att ligga ute med pengar i väntan på att bidraget betalas ut. Det är alltid en risk att våga genomföra ett projekt. För en ideell organisation är det ofta ingen idé att gå till banken för att ansöka om lån. Därför är möjligheten att få förskott från viktig. Projekt kan få av det beviljade projektstödet (dock max ) utbetalat i förskott. I princip uppges alla behöriga ansöka 75 i , intervju , Tillväxtanalys, intervju 2012-02- 03, , intervju samt , intervju . om ett sådant förskott. i har i uppföljningen uppmärksammat att det kan uppstå problem om kostnaderna inte arbetas upp då måste den sökande betala tillbaka förskottspengarna. leva menar att landsbygdsprogrammet borde kunna ge ett mer generöst förskott, t.ex. av bidraget. nar att ett mer generöst förskott med största sannolikhet skulle leda till fler återkrav och således ökad administration och därmed mindre tid När det gäller företagsstöd finns ingen möjlighet att få förskott. gen får låna pengar i banken eller finansiera med eget kapital, vilket företa- gare är vana vid. Det är dock inte alltid lätt för företagen att generera det kapital, utöver själva stödet, som behövs för att genomföra en satsning. i län menar att så gott som alla företag har en likvidi- tetsmässig känslighet i processen eftersom utbetalningstiden är oberäknelig Likviditetsproblemen kan ofta vara större för mikroföretag än för jordbruksföretag eftersom mikroföretagen ofta har svårare att få banklån. Jordbrukare har ofta goda säkerheter i form av jordbruksfastigheter. Småkom menar att bristen på finansiering av olika projekt har lett till att många goda idéer inte har kunnat fullföljas. Organisationen anser att byalag och andra intressenter inte orkar med att agera bank under genomförande- tiden av ett projekt, vilket även gäller för många av de små kommunerna. Det är svårt att låsa de små medel som har avsatts för utvecklingsfrågor Småkom är av den uppfattningen att utbetalningen av EU-medel oftast har dröjt mycket . Småkoms ordförande har i uppfölj- ningen framfört att staten, precis som i merparten av övriga EU-länder, bör ha en modell för finansiering under ett projekts uppbyggnad och genomfö- Olika finansiärer kan ställa olika krav på redovisning När det gäller projektstöden kan olika medfinansiärer ställa olika krav på Bland andra har lyft fram att flera finansieringskällor kan leda till att ett projekt måste redovisa olika uppgifter till finansiärerna och att uppgifter kan avse olika tidsperioder. har pekat på att man från ett företags- eller projektperspektiv upplever att de olika medfinansiärerna ställer olika krav utifrån de olika myndigheternas För stödmottagarna blir detta svåröverskådligt. gen har en ambition att utveckla en helhet, medan finansiärerna ser till 76Bland annat näringslivskontor, intervju , Hela ska leva, , intervju , i , intervju och e-brev samt Hela ska leva, riksorganisationen, intervju 2012-04- 77Tillväxtverket, e-brev . pekar på att finansiärerna dessutom kan vara i olika cykler t.ex. när det gäller krav på att medlen ska vara använda och slutredovisade. Olika program hos myndigheterna löper under varierande perioder. Enligt upplever alla att det finns nackdelar med detta medfinansieringssystem och att det upplevs som osunt. För att minska problemen kan projekten och företagen lyfta ut olika delar som delprojekt med olika finansiering. Hur man än gör så upplever företagen och projekten att medfinansieringskraven medför en administrativ börda. LRF i konstaterar att olika finansiärer har skilda önskemål om rapporter, men LRF anpassar sig till det och ser det som ett nödvändigt ont. Som exempel nämns att länsstyrelserna i och har olika modeller för hur rapporteringen ska gå till. Från ett av de besökta projekten i har man framfört att det borde vara lika ansökningshandlingar för landsbygdsprogrammet och andra stöd samt gemensam handläggning. I det aktuella projektet krävde de olika myndigheterna Na- turvårdsverket, , och in olika redovisningar. Bland andra i konstaterar att landsbygdsprogrammets krav på återrapportering är hårdare och mer detaljerade än andra finansiärers. Kommunerna uppges exempelvis sällan eller nästan aldrig ställa krav på återrapportering efter projektens slut. Tjänstemän vid Landsbygdsdepartementet menar att länen i norra är vana vid att hantera flera finansieringskällor för de insatser som görs, inklusive nationella medel från och strukturfondsmedel. Unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund är särskilt viktiga målgrupper i landsbygdsprogrammet. Som en del i uppföljningen har därför frågor ställts om dessa målgrupper. har uppgett att verket och har genomfört en del insatser. Nätverket har tre tematiska arbetsgrupper unga, integration och jämställdhet som har belyst dessa gruppers koppling till landsbygdsprogrammet.78 Flera av aktörerna menar att det är viktigt att ungdomar engageras i landsbygdsutvecklingen. Exempelvis betonar att man behöver ge dem utrymme och coachning. Flera menar dock att det har varit svårt att arbeta med ungdomar inom landsbygdsprogrammet. i menar att detta är något som Leader har klarat bättre än , och även i län uppger att insatser för ungdomar främst görs inom Leader. Ett exempel på ett projekt i län 78 Se , 2009 och 2011 b. som landsbygdsprogrammet har gett stöd till genomförs i med syftet att ungdomar ska kunna stanna kvar och leva ett aktivt liv. Jämställdhet är en annan av landsbygdsprogrammets horisontella priorite- Flera av aktörerna har framfört att det är viktigt att uppmärksamma detta och betonar vikten av jämställdhetsaspekterna i arbetet med landsbyg- Flera framhåller att kvinnors företagande på landsbygden Exempelvis Hela ska leva menar att jämställdhet och tillväxt hör ihop, men konstaterar att det finns fördomar om kvinnors företa- Hela ska leva pekar på att det inte är så många kvinnor som står som ansvariga för projekt och som söker bidrag. Man menar vidare att kvinnor ansöker om mindre bidragsbelopp än män och får också mindre, varför det borde göras riktade insatser för att få kvinnor att söka bidrag: Det är viktigt att bemöta idéer från kvinnor på samma sätt som idéer Jämställdhetsintegration ska finnas i alla projekt, inte bara i Jämställdhet är viktigt för både flickor och pojkar på landsbygden! Varje individ måste ses som en resurs.79 i län menar att det är svårt för att arbeta aktivt med jämställdheten när det gäller landsbygdsprogrammet. get finns en stark mansdominans inom länets näringsliv. dock att nästan hälften av de arbetstillfällen som landsbygdsprogrammet bidrar till har gått till kvinnor. I syfte att stimulera kvinnors företagande på landsbygden planerade läns- styrelsen i först att ge högre bidrag från landsbygds- programmet till kvinnor () än till män (). valde senare att i stället ge högre bidrag till insatser som syftar till att gynna både män och kvinnor. I praktiken har det dock varit svårt att skilja ut dessa insatser från andra. betonar s.k. gender mainstreaming, dvs. att jämställdhetsperspektivet ska integreras i alla projekt och att det inte ska vara särskilda kvinnoprojekt. De intervjuade tjänstemännen menar att pro- grammet har underlättat kvinnors möjligheter att investera genom att mot- verka rädslan att satsa. Exempelvis stöd till hästföretag ses som ett sätt att få kvinnor att bo kvar på landsbygden. önskar att fler kvinnor hittade till programmet. har dock sökt stöd för att utveckla sina företag och där har mikroföretagsåt- gärden och kompetensutvecklingsåtgärden varit bra för att samla och utbilda kvinnliga företagare i att våga satsa. Flera av de intervjuade menar att det är svårt men viktigt att satsa på integra- Invandrare ses som en potential för landsbygdsutveckling, men det konstateras att det kräver en hel del arbete för att lyckas med att tillvarata 79 Hela ska leva, , intervju . invandrares kompetens inom landsbygdsnäringarna. Exempelvis framhåller att många nyanlända har erfarenhet av att arbeta inom jordbruket och med livsmedel, varför det är viktigt att lotsa dem in i jordbruks- och livsmedelsföretag. i menar att integrationsaspekten i landsbygdsutveckling är det som aktörerna har lyckats sämst med i landsbygdsprogrammet. betonar att man i första hand är finansiär och inte har rollen att vara drivande det ska projektägarna vara. är integration mycket viktigt och man måste acceptera att det kan ta att nå resultat. menar att det är viktigt att integration inte tonas ned i nästa landsbygdsprogram. i län uppger att man ännu inte har arbetat särskilt med integrationsaspekterna inom landsbygdsprogrammet. Leader80 är en metod för landsbygdsutveckling som innebär att de som bor och verkar i området driver utvecklingen. Leaderområden finns i hela . Metoden bygger på samarbete, lokala initiativ och lokala förutsättningar. Deltagare från offentlig, privat och ideell sektor bildar ett partnerskap som utgör en lokal utvecklingsgrupp, LAG,81 som verkar inom ett begränsat geografiskt område, Leaderområde. Privatpersoner, föreningar, företag eller kommuner kan söka projektstöd inom Leader. Ansökan skickas till Leaderkontoret, och LAG beslutar sedan vilka projekt som ska få stöd. Formellt beslut tas av . LAG ska utgå från den lokala utvecklingsstrategi som har tagits fram för Leaderområdet. Det finns tydliga kopplingar mellan vissa åtgärder inom axel 3 och Leader (axel 4). Inom ramen för de åtgärder som har följts upp har Leadermetoden i flera fall därför kommit att beröras. I det följande redovisas några av de synpunkter som har framkommit under uppföljningen. Exempel på fördelar med Leadermetoden Det finns flera fördelar med Leaders arbetssätt. Flera aktörer, däribland , har betonat att Leader är ett mycket bra sätt att arbeta med landsbygdsutveckling. menar att Leader är en uppskattad metod som har lett till många lyckade samverkansprojekt men också i hög grad positiva sekundära effekter. Flera aktörer, bl.a. , menar att det som är positivt med Leader är att metoden har ett underifrånperspektiv. Hela ska leva menar att en fördel med Leader är att det är möjligt att medfinansiera med ideell arbetstid.