rfr · GZ0WRFR10 · 2012-03-01 00:00:00 — 237 Enkätfrågans ordalydelse: Ungefär hur många uppdragsgivare och/eller arbetsgivare (ej kunder) inom direkt konstnärsarbete hade du inkomster ? KONSTNÄRSNÄMNDENS KARTLÄGGNING BILAGA 1 2011/12:KrU10 menar att uppgifterna om antal barn vittnar om vikten av att analysera konstnärers situation med utgångspunkt i könsuppdelad statistik. Av undersökningen framgår att det framför allt är kvinnorna i konstnärsgruppen som skiljer sig i förhållande till kvinnor i befolkningen i sin helhet genom att i större utsträckning inte ha något barn alls eller endast ha ett barn medan en betydligt större andel av kvinnorna i befolkningen har två, tre eller fler barn. Som en förklaring till vissa av skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller antal barn mellan och inom olika konstområden samt i jämförelse med befolkningen i stort lyfter fram konstområdenas olika förutsättningar. Dans- och musikalartister har exempelvis kroppen som sitt mest väsentliga verktyg, vilket ger utrymme för en karriär främst . Enligt är det därför troligt att det finns olika andelar äldre och yngre inom de olika konstområdena. Är andelen unga stor inom en kategori är det rimligt att många ännu inte har fått barn. Mot den bakgrunden blir jämförelsen mellan olika yrkeskategorier mindre intressant. Det som i stället är intressant att analysera rör skillnaden mellan kvinnor och män inom samma konstområde.238 konstaterar att konstnärer i hög utsträckning är högutbildade och att mönstret med antalet barn stämmer överens med vad som gäller för högutbildade grupper generellt. Högutbildade kvinnor föder färre barn och är oftare barnlösa än lågutbildade. Högutbildade män däremot är mer sällan barnlösa än lågutbildade män. I genomsnitt har de också fler barn. När det gäller dilemmat att kombinera familjeliv med konstnärliga arbetsvillkor samt att hantera återkomsten till arbetsmarknaden efter föräldraledigheten har scenkonstnärerna diskuterats som en särskilt utsatt grupp. menar att en konsekvens av den ojämlika inkomstsituationen och proportionen på hem- och omsorgsarbete kan bli att kvinnor inom scenkonstområdet avbryter sin konstnärliga karriär efter graviditeten.239 238Konstnärsnämnden , s. 65. 239Konstnärsnämnden , s. 6869. Vad skulle en pris- och löneomräkning (PLO) av stödet till kulturallianserna kosta? Bidrag till kulturallianserna (Teater-, Dans- och Musikalliansen) redovisas i utgiftsområde 17, anslag 1:2, anslagspost 2. Syftet med allianserna är att minska frilansande skådespelares, dansares och musikers beroende av arbetslöshetsförsäkringen samt att stimulera till utveckling och rörlighet inom respektive konstområde. anslogs som bidrag till kulturallianserna, varav till , till Dansalliansen och resterande till Musikalliansen. Hur stor denna anslagspost blir framgår inte i budgetpropositionen . Frågeställaren önskar veta vad denna anslagspost skulle uppgå till 2012 om den i stället för en anslagshöjning räknades upp med hjälp av det pris- och löneuppräkningssystem (PLO) som tillämpas inom andra kulturpolitiska områden. Eftersom merparten av bidraget till kulturallianserna utgör ersättning för perioder då de berörda personerna saknar arbetsinkomst är det sannolikt mest relevant att räkna upp beloppet med hjälp av löneutvecklingen. I budgetpropositionen redovisas det omräkningstal som ska användas för att räkna upp löner inom PLO-systemet. Omräkningstalet för löner inklusive ett produktivitetsavdrag är 2012 (källa: budgetpropositionen 2012). En uppräkning av anslagsnivå skulle därmed innebära ett nytt belopp på (62 036 x 1,0092). Det motsvarar en höjning av anslaget med ca . Hur anslaget fördelas på respektive allians framgår av tabell 1. TABELL 1 BERÄKNAT ANSLAG 2012 GIVET PLO-UPPRÄKNING, TKR 240 PM upprättad av () på uppdrag av utvärderingsgruppen, . Uppdragsgivaren undrar i vilken mån kostnaderna för a-kassan har förändrats efter instiftandet av Dansrespektive Musikalliansen som inledde sina respektive verksamheter 2006 och 2008. En förlaga till en sådan undersökning finns i form av en rapport från AMS som 2000 undersökte effekterna på a-kassan i samband med inrättande. Dansalliansen är en arbetsmarknads- och kulturpolitisk reform vars huvudsakliga uppgift är att minska arbetslösheten bland frilansande dansare. I den mån budgetmedlen tillåter finns inom alliansen ett antal frilansande dansare med grundanställning. för anställning hos en annan arbetsgivare tar dansaren tjänstledigt från Dansalliansen, för att senare återgå när den tidsbegränsade anställningen upphör (vid Dansalliansen bedrivs ingen egen produktion). På detta sätt undviks perioder av arbetslöshet. Dansalliansen drivs i bolagsform och finansieras med statsanslag via . Utöver ekonomisk trygghet kan Dansalliansen erbjuda de anställda bl.a. artistförmedling och kompetensutveckling. Sedan verksamheten startade har fem anställningsomgångar genomförts, den senaste . Antalet anställda frilansande dansare är ungefär 65. inrättades Musikalliansen en motsvarighet till Dansalliansen för musiker. Musikalliansens huvuduppgift är att ge yrkesverksamma frilansmusiker en grundtrygghet i form av en villkorad tillsvidareanställning. Musikalliansen drivs och finansieras på motsvarande sätt som Dansalliansen. De instrumentalister, sångare, musikalartister och dirigenter som är anställda i Musikalliansen arbetar inom musikområden som omfattas av offentligt kulturstöd. hade sammanlagt 111 musiker anställning vid Musikalliansen. I ett internt uppdrag undersöker () möjligheten att beräkna kostnadseffekten för de berörda arbetslöshetskassorna av införandet av Dansrespektive Musikalliansen. Enligt vad erfar finns en förlaga från dåvarande () som avser en motsvarande beräkning med anledning av införandet av 1999. 241 PM upprättad av () på uppdrag av utvärderingsgruppen, . BILAGA 3 EFFEKTER FÖR A-KASSAN avsnitt 3 redogörs i korthet för denna beräkning; i avsnitt 4 undersöker utred- ningstjänsten ett alternativt tillvägagångssätt för att beräkna eventuella kost- nader för arbetslöshetsförsäkringen i ett scenario utan allianserna. 3 Fakta om de anställda i allianserna I det nedanstående redogörs för fakta om de anställda vid allianserna med avseende på antal anställda, genomsnittlig tjänstledighetsgrad och inkomster. Dessa uppgifter ger oss en fingervisning om i vilken mån de anställda dansarna hade varit deltidsarbetslösa utan grundanställningen. Som framgår av tabell 1 samt ovan var antalet anställda vid något färre jämfört med . Tjänstledighetsgraden för arbete per anställd var i genomsnitt . Detta motsvarar den tid som de anställda dansarna har haft uppdrag på den reguljära arbetsmarknaden. Härigenom får vi även en indikation på i vilken utsträckning som dansarna i medeltal hade varit (deltids-)arbetslösa om de inte hade haft anställning vid alliansen: av året. Den totala tjänstledighetsgraden dvs. inklusive föräldra- och studieledigheter var i genomsnitt . TABELL 1: DANSALLIANSENS ANSTÄLLDA, ANTAL OCH TJÄNSTLEDIGHETSGRAD Källa: Dansalliansen. uppgick kostnaderna för lön och sociala avgifter för dansarna (60 st) till ca 8,4 miljoner kronor243. Beaktat åldersstrukturen, som påverkar kostnaden för de statliga socialavgifterna, kan den genomsnittliga ersättningen till dansarna beräknas till (2010). Utredningstjänsten har från Musikalliansen fått månatliga uppgifter om tjänstledighet. Utifrån detta material har räknat fram ovägd årsstatistik (se tabell 2). Notera att verksamheten var under uppbyggnad . 242Inklusive föräldraledighet och studieledighet. 243Årsredovisning för (Dansalliansen). Av detta belopp avser aktivitetsersättning till dansare som inte var anställda vid alliansen. EFFEKTER FÖR A-KASSANF BILAGA 3 2011/12:KrU10 som musikers gager kan variera ganska mycket sinsemellan och från gång till annan redovisar Musikalliansen även ett mått på det genomsnittliga löneuttaget från alliansen, som är avräknat mot övriga inkomster. Från Mu- sikalliansen har även fått uppgifter om antalet tjänstledighetsansökningar per anställd . Dessa uppgifter visar att den genomsnittliga anställda i medeltal är tjänstledig oftare än en gång (). Statistiken visar att de anställda musikerna i snitt är tjänstlediga av tiden. till antalet dagar var dock tjänstledigheten , dvs. tiden i reguljärt arbete, något större: , eller av det normala antalet arbetsdagar . Musikerna får i genomsnitt av sina inkomster från andra källor än Musikalliansen. TABELL 2: MUSIKALLIANSENS ANSTÄLLDA, ANTAL OCH TJÄNSTLEDIGHETS- Källa: Musikalliansen. Den totala lönekostnaden (inklusive socialavgifter) för Musikalliansens konstnärliga personal 2010 var och beräknas uppgå till 2011 och 2012. Medianlönen uppgick till . 4 Effekten för arbetslöshetsförsäkringen AMS beräkning avseende , som startade som försöksverksamhet , har fungerat som förlaga till Dansrespektive Musikalliansen. I en rapport undersöker dåvarande () verksamhet, bl.a. med bäring på vilken effekt införandet hade på arbetslöshetsförsäkringens kostnader. I rapporten konstaterar AMS att kostnaden för a-kassan Teaterverksamma hade minskat något efter upprättandet av . Effekten var dock marginell, vilket kunde förklaras med att den grupp som anställts vid alliansen var relativt liten (6680 personer ). Dessutom uppvisade de som anställdes redan innan försöksverksamheten en jämförelsevis hög sysselsättningsgrad. Vidare skriver AMS att de samlade kostnaderna för försöksverksamheten var högre än om de anställda i stället hade uppburit ersättning från a-kassan. Detta ska dock vägas mot andra vinster såsom ökad ekonomisk och social trygghet samt ökad konstnärlig frihet. BILAGA 3 EFFEKTER FÖR A-KASSAN statens skatte- och avgiftsintäkter ha ökat till följd av anställningarna, samti- digt som belastningen på Arbetsförmedlingen minskade. AMS beräknar kostnadseffekten för arbetslöshetsersättningen genom att jämföra summan av utbetalningarna från Teaterverksammas a-kassa avdel- ning 110 (skådespelare) över perioden januarijuni . Resultatet visar att kostnaden minskade eller ca 860 000 krornor. minskade kostnaderna med 8 procent, vilket var mer än för övriga arbetslöshetskassor (-1,). 4.1 Kan motsvarande beräkning göras för dans- och musikallianserna? gör bedömningen att AMS undersökning inte kan användas som förlaga för att skatta effekten på arbetslöshetsförsäkringen av införandet av Dansrespektive Musikalliansen. Nedan redogörs för varför. Enligt vad erfar är Teaterverksammas arbetslöshetskassa den a-kassa som samlar flest yrkesutövande dansare (372 ). Dansarna utgör därmed av det totala medlemsantalet om 6 400 i Teaterverksammas arbetslöshetskassa. Under antagandet att alla Dansalliansens anställda är medlemmar utgör dessa av medlemsantalet och av samtliga dansare som är medlemmar i kassan. har inte fått tillgång till a-kassans kostnadsutveckling för ersättning till arbetslösa dansare men gör bedömningen att sådana uppgifter i alla händelser skulle vara svårtolkade. Sannolikt kan ingen tydlig koppling göras till införandet av Dansalliansen och utvecklingen av utbetald ersättning, vilket huvudsakligen skulle bero på gruppens relativa litenhet men framför allt det stora medlemstapp som uppstått på grund av regelförändringar med stora avgiftshöjningar som följd. Teaterverksammas a-kassa tillhör de kassor i vilka avgiften höjts mest . Antalet musiker anställda vid skulle i teorin ha motsvarat av alla medlemmar i arbetslöshetskassa (110 av ca 1 300) och (68 av ca 1 600). Den stora medlemsminskning som flertalet a-kassor har upplevt har varit särskilt påtaglig i Musikernas a-kassa; mellan minskade antalet medlemmar från ca 2 800 till ca 1 300. Sedan inrättandet av Musikalliansen 2008 har medlemsantalet minskat med 700 eller . I likhet med Teaterverksammas tillhör Musikernas a-kassa den grupp kassor som tvingats till de största avgiftshöjningarna sedan regelförändringarna. Sammanfattningsvis bedömer utredningstjänsten att motsvarande beräkningar som AMS gjorde för inte kan göras för vare sig Dans- eller Musikalliansen. Anledningen är att populationerna är för små som övriga händelser främst den negativa medlemsutvecklingen i a-kassorna ytterligt försvårar analyserna. Därtill skulle det sannolikt i de flesta fall röra sig om deltidsarbetslöshet, vilket gör den tänkbara effekten mindre och ännu svårare att identifiera. EFFEKTER FÖR A-KASSANF BILAGA 3 2011/12:KrU10 I nästa avsnitt undersöker förutsättningarna för att göra uppskattningar utifrån statistiska uppgifter om de anställda vid . 5 En alternativ metod Ett alternativt tillvägagångssätt för att utröna alliansernas effekt på kostnaderna för a-kassorna är att angripa problemet underifrån, dvs. Med hjälp av vissa uppgifter om de anställda skulle eventuellt skattningar kunna göras av vilken arbetslöshetsersättning som tillfallit dessa om de inte var anslutna till någon av allianserna. Resultatet visar dock att inte heller denna metod medger rimliga skattningar varför förklaras nedan. ges en allmänt hållen beskrivning av villkoren för ersättning från a-kassan. 5.1 Villkor för arbetslöshetsersättning och beräkning av dagpenning För att över huvud taget beviljas ersättning från a-kassan måste vissa krav uppfyllas. Kraven är olika för ersättning med dagpenning på grundnivå (per dag) och för inkomstrelaterad ersättning (max per dag). Av utrymmesskäl fokuserar vi här endast på den . Ett grundläggande krav för inkomstrelaterad ersättning från a-kassan är det s.k. medlemsvillkoret, dvs. att man har varit medlem i någon av a-kassorna . Utöver detta måste man uppfylla arbetsvillkoret om 80 timmars arbete eller minst fördelat på sex sammanhängande månader (med minst 50 timmars arbete ). Arbetslöshetsersättning lämnas under längst (ersättningsperiod); till en sökande som dag 300 är förälder till ett barn lämnas dock ersättning under längst . Ersättningen är av inkomsten dag . Dagpenningen är, som framgår ovan, maximalt och (vilket motsvarar grundbeloppet). Den s.k. 75-dagarsregeln innebär att maximalt får användas för att täcka upp under veckor då en deltidsarbetslös person arbetar. Resterande dagar (225 st) får endast användas för veckor då inget arbete utförts. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) fastställer ett schabloniserat timlönebelopp för att beräkna arbetstiden vid konstnärligt arbete. Beloppet är , och arbetstiden beräknas genom att gaget för ett arbete divideras med detta belopp. Med hjälp av den framräknade arbetstiden beräknas sedan dagpenningen. BILAGA 3 EFFEKTER FÖR A-KASSAN 5.2 Problem vid typfallsberäkningar Allianserna har översänt vissa uppgifter om de anställda till . I denna del fokuserar vi på uppgifterna från Musikalliansen. Statistiken i tabell 2 över genomsnittlig tjänstledighetsgrad och genomsnittligt procentuellt löneuttag ger en fingervisning om i vilken omfattning anställda vid skulle vara deltidsarbetslösa utan grundanställningen (någonstans mellan ). Vi har, som framgår i tabellen, även kännedom om det genomsnittliga antalet tjänstledighetsansökningar per anställd och år i Musikalliansen. De anställda var i medeltal tjänstlediga 64 gånger . Detta motsvarar i snitt . Det är färre tjänstledigheter jämfört med övriga året, vilket indikerar att de anställda då i mindre utsträckning arbetar. En förklaring till detta är att de anställda ofta föredrar grundanställningen som medger semesteruttag. Tack vare uppgifterna om tjänstledighet har vi en tämligen god uppfattning om hur mycket tid i deltidsarbetslöshet en anställd vid alliansen på årsbasis skulle beröras av i ett scenario utan Musikalliansen. Vad vi emellertid inte har möjlighet att beakta är säsongsvariationen och annat som från vecka till vecka påverkar tjänstledighetsgraden. Det är i detta sammanhang som det kanske största problemet vid en typfallsberäkning kommer in i bilden, nämligen 75- dagarsregeln. 75-dagarsregeln innebär att en deltidsarbetslös endast får använda med dagpenning av en ersättningsperiod för att täcka upp för dagar under veckor som han eller hon arbetar. Eftersom vi inte i detalj känner till i vilken omfattning musikerna arbetar olika veckor kan vi heller inte bedöma hur många dagar av en ersättningsperiod som de skulle ha rätt till. Utan 75- dagarsregeln hade beräkningen varit tämligen enkel: all tid i overksamhet hade antagits fyllas med dagpenning till det att ersättningsperioden är till ända. En ytterligare komplicerande faktor är att 75-dagarsregeln potentiellt kan ge upphov till beteendeförändringar. Ponera att en deltidsarbetslös musiker beviljas ersättning från a-kassan fr.o.m. . Vi antar att personen har ett över året jämnt flöde av uppdrag som innebär av ersättning från a-kassan . Den fås ingen ersättning på grund av karenstiden. Därefter utbetalas ersättning för halva veckor mellan vecka 2 och vecka 31. När de är till ända återstår ett tjugotal veckor av året då ersättning inte betalas ut förutsatt att musikern fortsätter arbeta i samma utsträckning som . I detta läge är det inte osannolikt att han eller hon i åtminstone något sammanhang skulle föredra heltidsarbetslöshet och således vara berättigad till a-kassa för hela veckor. Såtillvida innebär 75-dagarsregeln, i det nämnda fallet, minskade incitament för arbete. EFFEKTER FÖR A-KASSANF BILAGA 3 2011/12:KrU10 5.2.2 Hur många skulle vara berättigade till a-kassa? I sammanhanget bör nämnas att det också utöver 75-dagarsregeln finns annat som skulle försvåra en skattning av den totala effekten för a-kassorna utifrån en typfallsberäkning. Vi har ingen information om de aktuella musikernas anslutningsgrad i a-kassan och i vilken mån de är berättigade till grundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning. Därmed hade vi tvingats göra ytterligare antaganden. gör bedömningen att det utifrån befintliga uppgifter inte går att göra en beräkning av alliansernas effekt på kostnaderna för berörda a-kassor. Bägge metoder som utredningstjänsten presenterat ovan uppvisar stora brister. För att på ett ändamålsenligt sätt undersöka Dansrespektive Musikalliansens effekt på den utbetalda arbetslöshetsersättningen krävs sannolikt en longitudinell undersökning i vilken man följer individerna främst hur de rör sig mellan reguljära uppdrag och anställning vid allianserna och jämför dessa med en kontrollgrupp utanför allianserna. Således skulle man få en uppfattning om hur arbetslöshetsförsäkringen, och för den delen andra transfereringssystem, påverkas av allianserna. I en samhällsekonomisk kontext kan effekten i vilket fall beskrivas som ringa, emedan det endast rör sig om 65 respektive 111 personer som endast i viss utsträckning skulle vara deltidsarbetslösa. SOU 1997:183 Arbete åt konstnärer. SOU 2003:21 Konstnärerna och trygghetssystemen. SOU 2009:50 Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Propositioner, betänkanden, riksdagsskrivelser m.m. 1991/92:100 med förslag till statsbudget /93. 1997/98:87 Konstnärernas villkor. 1999/2000:1 Budgetpropositionen . 1999/2000:100 ekonomiska vårproposition. 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2006/07:100 ekonomiska vårproposition. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2009/10:3 Tid för kultur. 2010/11:1 Budgetpropositionen . 2010/11:40 En reformerad budgetlag. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2005/06:Kr398 (V). 2011/12:Kr320 (MP). 2011/12:Kr286 (V). 1991/92:FiU20 Den ekonomiska politiken och budgetregleringen m.m. 1997/98:KrU13 Konstnärernas villkor. 1999/2000:FiU27 Tilläggsbudget 1 för . 2000/01:KU23 inför 2000-talet. 2000/01:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, m.m. 2000/01:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2004/05:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2005/06:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:KrU27 Pris- och löneomräkningsfrågor. 2007/08:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. REFERENSER 2011/12:KrU10 2008/09:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2009/10:KrU5 Tid för kultur. 2010/11:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2010/11:KU14 En reformerad budgetlag. 2011/12:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 1997/98:AU8y Konstnärernas villkor. 1999/2000:AU4y Tilläggsbudget Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 1991/92:128. 1997/98:303. 1999/2000:262. 2000/01:36. 2000/01:59. 2004/05:97. 2007/08:59. 2008/09:8993. 2009/10:145. 2011/12:74. 2000/01:RS1, förslag, inför 2000-talet. 2005/06:RS3 i en ny tid. 2010/11:19. SFS 1974:12, Lagen om anställningsskydd. SFS 1976:528, Förordning om bidrag till konstnärer. SFS 1982:80, Lagen om anställningsskydd. SFS 2003:56, Förordning om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. , Avtal PA03, Centrala avtal 2008:3, . , Försöksverksamhet med tredje anställningsform inom teatern. 2011/12:KrU10 REFERENSER Dansalliansen, Kollektivavtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal (dansare) vid DA Dansalliansen , perioden 2010- 01-012011-12-31. , Statens verksamhetskostnader i nyckeltal 2008. , Konstnärernas inkomster en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden 20042005. , Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv. Ekonomi, arbete och familjeliv. , Konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster. , , En framtida dansallians. Musikalliansen, Kollektivavtal Musikalliansen, perioden 2008-06-012009- 12-31 (prolongerat). Musikalliansen, Musikcentrum Väst och Musikcentrum: . Rapporter från 2005/06:RFR5, Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser. Rapporter från 2008/09:RFR1, Uppföljning av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. Rapporter från 2008/09:RFR13, Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet. Regeringsbeslut N1999/3742/8. Regeringsbeslut Ku2003/2414/Kr. Regeringsbeslut Ku2007/2376/Kr. Regeringsbeslut Ku2010/1135/KV, Ku2010/2028/, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ku2010/1203, 2011/14, 437/KV, 1960/RFS (delvis), Re- gleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ku2011/1960/RFS (delvis), Regleringsbrev för avseende . 2008:01, Pressmeddelande . , Ansökan om verksamhetsbidrag för . Beslut , dnr KUR 2011/72. , Ansökan om verksamhetsbidrag för Musikalliansen i . Beslut , dnr KUR 2011/159. , Ansökan om verksamhetsbidrag för DA Dansalliansen . Beslut , dnr KUR 2011/1001. , Årsredovisning 2010. REFERENSER 2011/12:KrU10 , Budgetunderlag 20122014, dnr KUR 2010/5977. , Avtal beträffande regler för anställning m.m. för konstnärlig personal vid TA , perioden 2011-01-012011-12-31. , En lägesrapport om . , Dansalliansen och Musikalliansen, Remissvar över (SOU 2009:26), . Arbetsförmedlingen, e-brev och . Dansalliansen, e-brev , , , , och . Musikalliansen, e-brev , , , , och . , e-brev och . , e-brev , , , , och . , e-brev och . Arbetsförmedlingen Kultur Media, . , Teateralliansanställd skådespelare, . Musikcentrum Väst, . Myndigheten för kulturanalys, . Svensk Scenkonst, . Svensk teaterunion, . 2011/12:KrU10 REFERENSER Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010