rfr · GZ0WRFR8 · 2012-03-01 00:00:00 — I rapporten dras även slutsatsen att det för förare och företag som utför internationella transporter är mycket svårt att få en tydlig bild av hur allvarliga eventuella överträdelser kan vara om de bryter mot vissa bestämmelser i , eftersom de sanktioner som de riskerar i de olika medlemsstaterna ger motstridiga budskap. Kommissionen menar att denna situation är en följd av lagstiftarnas beslut och att den är otillfredsställande eftersom alla förare och företag bör ha lika konkurrensvillkor. Transportstyrelsen har på uppdrag av regeringen tagit fram ett underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbete där olika projekt redovisas. Ett projekt som redovisas handlar om arkivering av färdskrivaruppgifter där genomförande är planerat till tidigast 20122016. Syftet med projektet är att genomföra förenklingsåtgärder avseende digitala färdskrivare. 246Bulgarien, , , , , , , , , , , , , och . 247Cypern, , , , , och . 248Bulgarien, , , , och . 249Bulgarien, , , , och . 250Förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet. 251Belgien, , , , , , , , , , , , , , , , och . 252Förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet. 4 KÖR- OCH VILOTIDER 2011/12:RFR8 ska de företag som berörs av reglerna om digitala färdskrivare spara de uppgifter som registreras av färdskrivaren för att kontrollmyndigheten ska kunna kontrollera att transporternas planering och genomförande sker i enlighet med reglerna. har utarbetat förslag till ändring av förordning (EG) nr 1360/2002 om färdskrivare vid vägtransporter. Om förslaget genomförs förväntas de arkiverings- eller kopieringsåtgärder som sker från den digitala färdskrivaren och från förarkortet att såväl underlättas som nedbringas i tidsåtgång. Beslut om ändringar i den tekniska specifikationen för färdskrivare fattades , men förordningsändringarna har ännu inte publicerats. Merparten av ändringarna ska börja tillämpas 24 månader efter att publicering skett med undantag för en artikel som börjar gälla . sen minskar denna åtgärd företagens kostnader med ca 18,7 miljoner kronor.253 Ett ytterligare projekt som redovisas rör informationsinsatser vid reglering med EU-förordningar där det har tagits fram metoder för presentation av EU-förordningar inom fordonsområdet i syfte att tydliggöra dessa. Enligt redovisningen leder detta till bättre kunskap om gällande krav, vilket i sin tur ökar företagens konkurrenskraft eftersom företagen därigenom blir bättre på att ta till vara de möjligheter som finns inom regelverkens ramar. Enligt Transportstyrelsen har det inte varit möjligt att mäta eller uppskatta effekten av detta, dvs. hur åtgärden påverkar företagens kostnader.254 Transportstyrelsens underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet. Transportstyrelsens underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet. Med cabotage avses möjligheten för en transportör att utöva yrkesmässiga inrikes godstransporter i ett annat EU- eller EES-land än där denne är etablerad. Transportföretag har rätt att utföra cabotagetransporter utifrån att transportföretaget bedriver yrkesmässiga godstransporter på väg, innehar ett gemenskapstillstånd och har förare som, om de är medborgare i ett tredjeland, innehar ett förartillstånd. Kapitlet inleds med trafikutskottets tidigare behandling av cabotage. Därefter beskrivs EU-bestämmelserna inom området samt de svenska kompletterande bestämmelserna om cabotage. I kapitlet beskrivs vidare hur cabotagetransporterna har utvecklats 20042008 samt problem kopplat till otillåten cabotage. Därefter beskrivs tillsynsinsatserna mot otillåten cabotage samt resurser och samverkan för att komma till rätta med otillåten cabotage. Här beskrivs även de problem som framförts från polis och rättsvårdande myndigheter när det gäller hanteringen av cabotageärenden. I kapitlet beskrivs även polisens möjlighet att hindra fortsatt färd samt påföljder för otillåten cabotage. Avslutningsvis behandlas beställarens ansvar vid otillåten cabotage samt den skärpning i regelverket som infördes i . Med cabotage avses möjligheten för en transportör att tillfälligt utöva yrkesmässiga inrikes godstransporter i ett annat EU- eller EES-land än där denne är etablerad.255 Syftet med att tillåta cabotage är främst att minska tomlasterna och att transporternas effektivitet därmed kan öka. Cabotaget kan därmed bidra till bättre miljö genom färre körda kilometer. Genom att transporterna kan utnyttjas bättre förbättras också transportföretagens ekonomi, något som också kan ge lägre priser för transportköparna. har 2009 i ett utlåtande till kommissionen uppmärksammat regleringen av cabotage. I utlåtandet anförde utskottet att tillåtande av cabotage medför miljöfördelar i form av ett minskat antal tomma lastbilar samt att det vidare kan innebära en sänkt kostnadsnivå för transporterna. Utskottet pekade vidare på att ett säkerställande av kvalitets-, miljö- och säkerhetskraven och av likartade konkurrensvillkor emellertid förutsätter ett tydligt regelsystem och en enhetlig tillämpning. Utskottet instämde med kommissionen i 255 Reglerna om cabotagetransporter är inte tillämpliga på företag som transporterar eget gods. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 att lagstiftningen ska vara utformad så att konkurrens på lika villkor garanteras som det inte görs avkall på säkerhet, miljöskydd och hälsa.256 och rådet antog en förordning om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg.257 Förordningen tillämpas fr.o.m. förutom reglerna om cabotage som tillämpas fr.o.m. den 14 maj 2010.258 I förordningen definieras cabotage som tillfälliga inrikestransporter i en värdmedlemsstat.259 I förhållande till nyare medlemsstater finns övergångsbestämmelser. Utförandet av cabotagetransporter ska, om inte annat föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, omfattas av de lagar och andra bestämmelser som gäller bl.a. villkor för transportavtal, vikt och mått på vägfordon samt kör- och vilotider. Om det uppstår allvarliga störningar på den nationella transportmarknaden inom ett visst geografiskt område och de beror på, eller förvärras av, cabotagetransporter får varje medlemsstat enligt EU-förordningen hänvisa ärendet till kommissionen i syfte att vidta skyddsåtgärder. Reglerna för cabotage är inte tillämpliga på företag som transporterar eget gods eller s.k. kombitransporter. 5.2.2 Svensk nationell lagstiftning För att ska kunna tillämpas i måste EU-reglerna kompletteras med nationella rättsakter. För att reglera vissa förhållanden i anslut- 256Europeiska kommissionens meddelande Hållbara framtida transporter ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem, daterat (KOM (2009) 279). utlåtande /10:TU4 Hållbara framtida transporter Ett integrerat, teknikstyrt och användarvänligt transportsystem. 257Förordning (EG) nr 1072/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. Förordningen var en av tre EU- förordningar som beslutades inom yrkestrafikområdet och dessa har tillsammans fått samlingsnamnet Vägtransportpaketet. Det syfte som uttalats för Vägtransportpaketet är att modernisera regelverket och göra den inre marknaden för bl.a. godstransporter mer enhetlig och effektiv. Detta ska ske genom en ytterligare harmonisering av vägtransportmarknaden och genom att transportoperatörernas efterlevnad av sociallagstiftning och säkerhetsregler förbättras. Vägtransportpaketet är direkt tillämpligt i varje medlemsstat. 258Förordning (EG) 1072/2009 ersatte rådets förordningar (EEG) 881/92 och 3118/93 samt och rådets direktiv /94/EG av om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg. 259Enligt ingress (15) till förordning (EG) 1072/2009 bör cabotagetransporter inte förbjudas så länge de inte genomförs på ett sätt som skapar en permanent eller kontinuerlig verksamhet i den medlemsstaten. Om transporterna skulle få en permanent karaktär faller de utanför förordning (EG) 1072/2009 och transportföretaget får etablera sig i medlemslandet och ansöka om relevanta tillstånd. 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE ning till EU-förordningen om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg har en förordning om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) antagits.260 I förordningen återfinns bl.a. regler om behöriga myndigheter samt straffbestämmelser och överklagande m.m. i fråga om internationella transporter inom EES. Enligt förordningen är Transportstyrelsen behörig myndighet.261 Regler som rör cabotage finns även i yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen. En svensk översyn har gjorts av den nuvarande yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen med anledning av EU:s vägtransportpaket. Den nya yrkestrafiklagen förväntas träda i kraft . 5.2.3 Beskrivning av vilket utrymme det nuvarande regelverket ger för att utföra cabotagetransporter För internationella transporter krävs innehav av ett gemenskapstillstånd och, om föraren är medborgare i ett tredjeland, ett sådant tillstånd i kombination med ett förartillstånd. Ett transportföretag som utfört en internationell godstransport på väg från en medlemsstat eller ett tredjeland till en värdmedlemsstat har, så snart godset levererats, rätt att med samma fordon262 utföra upp till tre cabotagetransporter. Den sista lossningen av last ska inom ramen för en cabotagetransport som genomförs innan fordonet lämnar värdmedlemsstaten äga rum från det att den sista lossningen av last inom ramen för den ingående internationella transporten har ägt rum. Inom de får transportföretagen utföra några av eller alla tre av de tillåtna cabotagetransporterna i vilken medlemsstat som helst. Detta under förutsättning att de begränsas till en cabotagetransport per medlemsstat efter olastad inresa till den medlemsstatens territorium.263 För att ge vägledning om vad som hör till tillåtna och otillåtna cabotagetransporter har utvecklingscentrum i tagit fram en vägledande promemoria med bl.a. följande beskrivningar. I EU- förordningen ställs inte något krav på att fordonet ska återvända till hemlandet innan en ny internationell transport med möjlighet till tre efterföljande cabotagetransporter kan påbörjas. När de cabotagetransporter som ett fordon får genomföra väl har genomförts och fordonet går ut ur landet nollställs räkneverket. Detta kan illustreras med följande exempel. Ett danskregistrerat fordon har genomfört en ingående internationell transport och därpå följande tre cabotagetransporter i inom sjudagarsfristen, kanske redan efter 260Förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). 261I förhållande till de nyare medlemsstaterna och har det tillämpats övergångsbestämmelser som inneburit att dessa länders transportföretag omfattades av förbud mot cabotagetransporter t.o.m. utgången av 2010. 262Eller om det är fråga om fordonståg, med dess motorfordon. 263I uppföljningen har bl.a. i framfört att förtydligandet av vad som avses med tillfällig har varit till hjälp. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 Därefter lämnar fordonet och kör in i . Härefter kan fordonet börja om med en ny ingående internationell transport från till , och då finns rätt till därpå följande cabotagetransporter. En cabotagetransport kan bestå av flera lastningstillfällen eller flera lossningstillfällen. Cabotagereglerna bör tolkas så att all last ska ha lossats från den första cabotagetransporten innan godset som är föremål för nästa cabotagetransport lastas.264 5.3 Omfattningen av utländska cabotagetransporter i 5.3.1 Inriktning för ett gemensamt europeiskt transportområde Kommissionen presenterade en vitbok med färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde.265 I vitboken anger kommissionen som ett initiativ för ett effektivt och integrerat mobilitetssystem att arbetet med att undanröja de återstående restriktionerna för cabotage bör fortsätta.266 I en skriftlig fråga till näringsministern efterfrågas vilka initiativ som ministern avser att vidta för att åtgärda den utländska illojala konkurrensen och skapa goda arbetsvillkor för förarna, oavsett deras nationalitet. I svaret anger näringsministern att hon är för en fri inre marknad där tjänster kan röra sig fritt över gränserna och där unionens åkare fritt får utföra cabotagetransporter. Vidare anges att det inte är aktuellt att särbehandla åkerierna genom att inrätta ytterligare en ny svensk myndighet för att, liksom tyska BAG, enbart reglera och kontrollera tung trafik. I stället framhålls att ett trafikslagsövergripande perspektiv på regler, tillsyn och myndighetsorganisa- tion är en förutsättning för ökad effektivitet.267 Trafikanalys har sammanställt uppgifter som EU-länderna redovisat i enlighet med förordningen för statistikrapportering om varutransporter på väg.268 264Åklagarmyndigheten, Cabotage Promemoria. för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. den 28.3.2011 KOM(2011) 144 slutlig. 266Regeringens ståndpunkt finns redovisad i faktapromemoria /11:FPM103 om EU:s framtida transportpolitik. 267Skriftlig fråga 2011/12:51 Åtgärder mot illojal konkurrens . Svar på skriftlig fråga 2011/12:51 Åtgärder mot illojal konkurrens. 268Trafikanalys ska i enlighet med myndighetens instruktion ansvara för att bl.a. samla in, sammanställa och sprida officiell statistik på transportområdet. I EU-förordningen (EG) nr 1172/98 om statistikrapportering om varutransporter på väg regleras ländernas 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE Syftet med att sammanställa statistikuppgifterna från respektive land har varit att ge en bild av transporter med utländska lastbilar inom . Direkta jämförelser mellan redovisningsår av de utländska lastbilarnas körningar är dock inte helt tillförlitliga eftersom det inte går att kontrollera metoder och eventuella urvalsfel för respektive lands undersökning. Alla länder har inte heller levererat fullständigt datamaterial om vägtransporter inom . Uppgifterna kännetecknas enligt Trafikanalys av stora varianser och viss osäkerhet men kan ses som en indikation på cabotageverksamheten i . Den sammanställning som Trafikanalys har gjort sammanfattar det cabotage som EU-registrerade eller norska lastbilar genomfört på svensk mark åren 2004 till 2008.269 Det kan noteras att vissa av EU-länderna har valt att inte tillåta att bulgariska och rumänska åkerier får utföra cabotage inom det egna landets gränser. Detta gäller dock inte som tillåter att bulgariska och rumänska åkerier utför cabotage. De beräkningar som Trafikanalys gjort utifrån EU-ländernas redovisade uppgifter tyder på att det skett en ökning av utländska lastbilars verksamhet i . genomfördes ca 623 500270 cabotagekörningar med EU-registrerade eller norska lastbilar på svensk mark, vilket i jämförelse med 2004 innebär en ökning . Enligt Trafikanalys finns det inte några uppgifter att tillgå som belyser hur stor andel av utfört cabotage som utgörs av otillåten cabotage.271 Cabotaget mätt i trafikarbete uppgick till ca 123 miljoner kilometer272 och har jämfört med ökat . har antal körningar och trafikarbetet följt samma utveckling, vilket betyder att den genomsnittliga körsträckan för en cabotagekörning har varit relativt kring per körning. Vad gäller vikten på det transporterade godset med cabotage så har den ökat jämfört med (från nära till drygt per körning). Det betyder att den genomsnittliga vikten på det transporterade godset per körd kilometer har ökat med , från 2004 till 2008. De allt tyngre cabotagetransporterna har medfört att transportarbetet visar en stigande utvecklingskurva . Transportarbetet för cabotagetransporterna ökade från nära 2004 till 2008, vilket är en ökning . statistikrapportering som består av urvalsundersökningar av lastbilar och dragfordon med minst 3,5 tons maximilastvikt eller 6 tons totalvikt för det enskilda fordonet. Utländska lastbilstransporter i 20072008. 270 Dessa körningar inkluderar även tomkörningar med utländska lastbilar med start- och slutområde i . 271 Trafikanalys, telefonsamtal . 272 Även trafikarbetet inkluderar körda kilometer för tomkörningar. Uppskattningsvis utgörs av det redovisade trafikarbetet av tomkörningar. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 Cabotaget i motsvarade av allt transportarbete inom som utfördes av både utlands- och svenskregistrerade lastbilar. Det är nästan fem gånger så mycket som de svenska lastbilarnas cabotage i utlandet. FIGUR 2 UTVECKLINGEN AV CABOTAGETRANSPORTER PÅ SVENSK , TRAFIKARBETE, GODSVIKT OCH TRANS- PORTARBETE (20042008) Källa: Trafikanalys. De nederländska och tyska lastbilarnas andel av cabotaget i dominerade med vardera . De största relativa ökningarna jämfört med utgjordes framför allt av körningar med lastbilar registrerade i (), () och (). Andelen cabotagekörningar med lastbilar registrerade i minskade däremot . 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE FIGUR 3 ANTAL CABOTAGEKÖRNINGAR PÅ SVENSK LAND, 2004 OCH 2008 Källa: Trafikanalys. uppgick de utländska lastbilarnas transportarbete i vid cabotage till . Detta kan jämföras med svenska lastbilars cabotage i utlandet som var . Lastbilar i hade en ganska låg andel cabotage jämfört med dess andel vad gäller antal körningar. Detta innebär att holländska och tyska lastbilar i genomsnitt transporterar tyngre gods vid varje körning än vad danska lastbilar gör. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 FIGUR 4 TRANSPORTARBETE VID CABOTAGE PÅ SVENSK EFTER LAND, 2008 Källa: Trafikanalys. De lastbilar som var registrerade i , , och körde i genomsnitt per körning i . Sträckan för körningar utförda med lastbilar registrerade i och var i genomsnitt kortare, per körning. 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE FIGUR 5 UTVECKLINGEN AV GENOMSNITTLIG KÖRSTRÄCKA (KILOMETER) PER CABOTAGEKÖRNING PÅ SVENSK 20042008, FÖRDELAT EFTER LAND Källa: Trafikanalys. Fastställandet av en gemensam transportpolitik innebär att de som tillhandahåller transporttjänster befrias från alla begränsningar på grund av nationalitet eller på grund av att de är etablerade i en annan medlemsstat än den i vilken tjänsterna är avsedda att tillhandahållas. För att detta ska kunna uppnås har övergångsbestämmelser införts om cabotagetransporter så länge som det inte fullt ut har genomförts en harmonisering av marknaden för godstransporter på väg. Av EU-förordningen framgår vidare att i samband med det gradvisa fullbordandet av EU:s inre marknad bör hänsyn tas till bl.a. kontrollernas effektivitet och utvecklingen av anställningsförhållandena inom yrket. Det anges också att kommissionen bör övervaka marknadssituationen noggrant.273 273 och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 Medianlönerna för förare skiljer sig åt mellan olika länder Vid de besök som har genomförts i och under trafikutskottets uppföljning har det framkommit att cabotagetransporterna ökar även där. En orsak till detta som har lyfts fram är de stora löneskillnader som finns mellan olika länder. I är löneläget generellt sett lägre än i många andra europeiska länder. menar man där att många av godstransporterna på de polska vägarna utförs av förare från länder med ett ännu lägre löneläge. uppgick svenska lastbils- och långtradarförares medianlön till 23 600 kr.274 har utifrån internationell lönestatistik som hämtats från ILO:s275 databas redovisat medianlöner för lastbils- och långtradarförare i några europeiska länder.276 Som framgår av kartläggningen finns det stora skillnader i löner för förare i olika länder. TABELL 18 MEDIANLÖNER FÖR LASTBILSFÖRARE, KVINNOR OCH MÄN, I NÅGRA EUROPEISKA LÄNDER (OMRÄKNAT TILL SEK) rare i stadstrafik (SEK) Källa: SCB:s lönestrukturstatistik, (Laborsta). De uppgifter som redovisas har räknats om av . Från menar man att de stora löneskillnader som förekommer mellan olika länder är en av de faktorer som öppnar upp för otillåten 274Utredningstjänsten har hämtat uppgifterna om svenska lastbils- och långtradarförares medianlön från SCB:s lönestrukturstatistik. För att underlätta jämförelser redovisas i tabellen svenska data för åren 20062008. 276Uppgifterna är uppdelade i kategorierna urban motor truck driver samt longdistance motor truck driver, vilka har översatts till lastbilsförare i stadstrafik respektive långtradarförare. Medianlönen är i Laborsta uttryckt i respektive lands valuta. Utredningstjänsten har konverterat beloppen till svenska kronor (SEK) enligt de genomsnittliga växelkurserna under aktuella år. Belopp som avser medianersättning har omvandlats till motsvarande månadslöner. Notera att uppgiften för avser minimilön och inte medianlön samt att uppgiften för endast avser män. 2011/12:RFR8 5 CABOTAGE Enligt behövs det också större insatser från polis, åklagare och domstolar för att komma till rätta med nuvarande problem med otillåten cabotage samt olaga yrkesmässig trafik. har också betonat att den nuvarande situationen med otillåten cabotage liksom olaga yrkesmässig trafik innebär att konkurrensen snedvrids. 5.3.4 Omfattningen av otillåten cabotage i I de fall EU-förordningens regler överträds av ett transportföretag handlar det om s.k. otillåten cabotage. Som framgår av avsnitt 5.3, finns inte några uppgifter att tillgå som belyser omfattningen av det otillåtna cabotage som sker på svenska vägar. Av de intervjuer som har genomförts med olika polismyndigheter under uppföljningen har det framkommit att det förekommer otillåten cabotage som även polisen bekräftar att det inte går att fastställa hur stor andel som är otillåten. I samband med genomförandet av uppföljningen har ombetts att ta fram uppgifter på årsbasis om antal överträdelser med tunga lastbilar när det gäller otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik samt hur många av dessa som har rapporterats vidare till åklagare. har även ombetts att ta fram uppgifter om hur stor del av de böter som polisen utfärdar för överträdelser mot cabotagereglerna som betalas och om det finns skillnader mellan svenska och utländska lastbilar. Enligt uppgift från går det inte att hämta sådana uppgifter från deras nuvarande datasystem. Av denna anledning har det inte varit möjligt att belägga hur stora de faktiska problemen är med otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik och hur utvecklingen ser ut. I uppföljningen har polisen i pekat på att de inte har någon länsstatistik att tillgå som belyser förekomsten av cabotage. Däremot har de verksamma poliserna ute på de skånska vägarna uppfattat att cabotagetrafiken har ökat mycket . Enligt polisen är det svårt att säga hur mycket av cabotagetrafiken som är otillåten, men man ser det ändå som sannolikt att även det otillåtna cabotaget har ökat.277 Otillåten cabotage kan påverka statskassan Förutom att cabotage kan medverka till effektivare transporter genom högre kapacitetsutnyttjande kan otillåten cabotage liksom olaga yrkesmässig trafik snedvrida konkurrensen på den svenska åkerimarknaden. Otillåten cabotage respektive olaga yrkesmässig trafik kan även innebära inkomstbortfall för den svenska statskassan. Vid förekomst av otillåten cabotage, men även olaga yrkesmässig trafik, där alternativet i stället hade varit att svenska transportföretag hade utfört transporterna (och då under förutsättning att det sker lagligt) ger detta ett inkomstbortfall för statskassan avseende inkomstskatt och sociala avgifter från de svenska förarna samt företagsskatt 277 i , möte . 5 CABOTAGE 2011/12:RFR8 från de svenska åkerierna. Därutöver kan inkomsterna från bränsleskatt minska i den utsträckning som svenska åkerier tankar i och i den utsträckning som illegala transportörer tankar utanför .