rfr · H00WRFR4 · 2012-12-05 00:00:00 — Projekten inom åtgärd 321 var dessutom ojämnt fördelade över landet med av de beviljade projekten i och . I programmet nämns särskilt att åtgärd 321 kan bidra till områdena dagligvarubutiker, kultur- och fritidsliv samt it och bredband. SLU:s genomgång av de projekt som hade beviljats stöd visade dock att inga av dem var inriktade på kulturverksamheter och att de projekt som var inriktade på fritidsliv enbart omfattade satsningar på idrotts- och friluftsliv. Åtgärderna kunde därför, enligt SLU:s bedömning, inte ha påverkat landsbygdens livskvalitet eller attraktivitet generellt sett. Då åtgärden dessutom var en av dem som hade utnyttjats minst inom axel 3 ansåg halvtidsutvärderingen att stödet generellt sett hade haft ringa effekt fram till utvärderingstidpunkten. I landsbygdsprogrammet betonas behovet av flexibla och innovativa servicelösningar på lokal nivå. För att utveckla sådana lokala servicelösningar är det, enligt SLU, dock avgörande att lokala aktörer kan göra det i samverkan med t.ex. kommunen eller andra aktörer som verkar inom dessa serviceområden genom att bygga på lokala synergieffekter och lokala resurser. De enkätsvar från projektägare som SLU fick in i samband med utvärderingen tydde dock dels på att inte hade bidragit med kontakter som hade kunnat gynna projekten i någon högre grad, dels på att man inte hade en tydlig ambition i projekten att stärka samverkan med aktörer utanför det lokala sammanhanget. Vidare noterade att det administrativa systemet var underdimensionerat i starten och att detta dels försenade introduktionen av åtgärden, dels innebar orimligt långa väntetider för projektägarna och en stor belastning för vissa handläggare. 4.3.3 Omorientering mot bredbandsutbyggnad Som beskrivits i denna rapport genomfördes en större ändring av landsbygdsprogrammet . Ändringen var ett led i genomförandet av den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2009. Programmet tillfördes därmed ytterligare medel från direktstöden. utökades programmet med för bredband, och beslutade att fördela ytterligare till bredbandsåtgärder inom ramen för åtgärd 321. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att de medel som finns tillgängliga inom landsbygdsprogrammet för att öka tillgängligheten till bredband snabbt har intecknats som efterfrågan på och behovet av bredbandsutbyggnad är stort.116 Regeringen föreslog därför en förstärkning av landsbygdsprogrammet med för att öka tillgängligheten till bredband på landsbygden samt att Post- och telesty- relsen (PTS) skulle tillföras totalt för offentlig medfinan- siering (utg.omr. 22 Kommunikationer). meddelade företrädare för regeringen att man i budgeten föreslår ytterligare för bredbands- utbyggnad under 20122014 inom ramen för landsbygdsprogrammet. sikten är att av medlen kommer att disponeras av PTS för offentlig medfinansiering av bredbandsprojekt.117 4.3.4 Fördelningen av medel till åtgärd 321 I konstaterade myndigheten att åtgärd 321 var en av dem som ökade mest räknat i antal beviljade stöd. Ökningen berodde, enligt verket, främst på en stor efterfrågan på stöd till bredbandsutbyggnad.118 noterar också att flertalet länsstyrelser pekar på ett stort behov av bredbandssatsningar och att de tilldelade medlen redan är intecknade på många håll genom beslut. Andra län rapporterar låg efterfrågan men att de insatser som gjordes under det året väntades leda till ett stort intresse. De länsstyrelser som har arbetat aktivt med bredbandssatsningar och där behoven varit kända tycks ha fått ett försprång i genomförandet och i förbrukningen av medel. Andra länsstyrelser rapporterar att de först bedrev uppsökande arbete. Länsstyrelserna har också medverkat till att det har bildats bredbandsföreningar. Paraplyprojekt som samlar flera mindre projekt har satts i gång . fick 142 sökande bifall till stöd och investeringsvolymen var totalt . Ökningen jämfört med berodde dock i hög grad på att nya medel hade tillförts åtgärden. Efterfrågan på stöd var mycket stor , särskilt då den svenska offentliga medfinansieringen från PTS kunde börja utnyttjas. avslutades 36 av totalt 67 insatser 2010. De flesta () av dessa hade fått projektstöd. Av de 67 avslutade insatserna var ungefär en tredjedel av förutsättningsskapande karaktär, t.ex. en förstudie där man kartlägger landsbygdsbutiker eller drivmedelsstationer inom en region. Denna typ av projekt ger inte några direkta resultat i termer av att en viss del av befolkningen gynnas eller att de leder till en ökad tillgång på bredband. Projekt av detta slag kan också handla om att öka förutsättningarna för företagande och boende genom kompetensutveckling, samverkan och nätverksbyggande. 2011/12:1 utg.omr. 23, s. 50. 118 , 2011a. Den största kategorin sett till antal insatser var Butiker/drivmedel. Här har det främst handlat om kartläggningar av butiker och drivmedelsstationer. Därefter kommer kategorin Fritid/kultur/idrott som exempelvis har omfattat föreningslokaler, ridbanor och motionsspår. Dessa projekt är huvudsakligen konkreta insatser som gynnar totalt drygt 15 000 personer. I årsrapporten konstaterar att 259 sökande har fått bifallsbeslut om stöd . Investeringsvolymen uppgick till totalt . Jämfört med utfallet ökade antalet beviljade stöd och investeringsvolymen . Ökningen berodde till stor del på att många bredbandsprojekt hade startats med medel från den ordinarie budgeten för serviceåtgärder och för pengar inom ramen för den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen (bredband). avslutades 87 insatser (153 insatser totalt ). Majoriteten av dessa (134) avsåg projektstöd. Av de avslutade insatserna klassades som förutsättningsskapande. Genom den tidigare nämnda förstärkningen av åtgärden med för bredbandssatsningar och möjligheten för länsstyrelserna att omdisponera pengar mellan åtgärderna kommer den nya budgeten för åtgärd 321 att hamna på lite . Huvuddelen av dessa medel kommer att användas för bredbandsinvesteringar. Tabell 13: Åtgärd 321, avslutade insatser , fördelade på kategorier Infrastruktur (inkl. bred- Idrott/motion (ej häst- Källa: , Årsrapport Landsbygdsprogram 20072013. Av tabellen framgår att kategorin Infrastruktur är störst både när det gäller antalet avslutade insatser och storleken på det utbetalda stödbeloppet. I kategorin dominerar bredbandsprojekten, men det finns även några projekt inom denna kategori som handlar om annan infrastruktur som exempelvis vägar, broar och dricksvattenförsörjning. Kategorin Detaljhandel den näst största inkluderar främst förutsättningsskapande projekt som sysslat med kartläggning av och rådgivning till butiker och drivmedelsstationer i olika I kategorin Idrott/motion samlas bl.a. konkreta satsningar på idrottsan- läggningar som t.ex. fotbollsplaner och elljusspår. utveckling innehåller främst förutsättningsskapande projekt, t.ex. förstudier kring service och företagande i en region. Projekten inom Kultur/historia är ofta konkreta insatser som t.ex. förbättringar av föreningslokaler. Mat innehåller projekt som på olika sätt vill främja lokal matproduktion. Inom kategorin Häst återfinns bl.a. investeringar i t.ex. ridbanor och ridhus. Kategorin Natur och friluftsliv innehåller några projekt som förbättrar möj- ligheterna till friluftsliv, t.ex. en viltmålsanläggning (skjutbana). insatserna i Förnybar energi är båda företagsstöd som har gått till satsningar I kategorin Övrig service återfinns bl.a. förstudier kring bo- stadsbyggande och service för äldre. Andra exempel är dagverksamhet för arbetslösa och en veterinärklinik. Storleken på de stödbelopp som har beviljats inom ramen för åtgärd 321 har stor spridning. Det genomsnittliga stödbeloppet är ca medan medianen ligger på ca . har fått belopp på eller mindre. kategori dock endast för av det totala stödbeloppet. stödmottagare som har fått mest pengar har fått totalt . Detta motsvarar ungefär en femtedel av det totala stödbelopp som har bevil- jats inom ramen för åtgärden. Tre av dessa är bredbandsprojekt. konstaterar sammanfattningsvis att bredden på insatserna inom ramen för åtgärd 321 är stor, vilket enligt verket rimmar väl med in- tentionerna i landsbygdsprogrammet. anser myndigheten att det är svårt att dra några slutsatser om det antal personer som gynnas av insatserna, då de olika projekten har så olika målgrupper. Vissa projekt riktar sig till ett antal hushåll som enkelt kan identifieras, medan andra projekt har mer svårmätbara målgrupper, t.ex. hela kommuner eller större regioner. bandsprojekten som svarar för en stor andel av stödbeloppen når förhål- landevis få personer men kan, enligt verket, vara väl så viktiga för dessa personers livskvalitet och för att förbättra möjligheterna till företagande. Enligt uppgift från försöker myndigheten att skatta hur många människor som har tillgång till det som stödet har finansierat, t.ex. redovisar stödmottagarna sådana siffror men efter- som man inte behöver rapportera dessa uppgifter saknas de ofta. skatta det antal personer som gynnas av insatsen använder verket då SCB:s befolkningsstatistik för den aktuella orten. Om projektet är av förutsätt- ningsskapande karaktär rapporterar myndigheten att noll personer har gyn- nats av insatsen. Om en satsning exempelvis gäller vattenledningar eller bredband så berörs ett specifikt antal fastigheter och då utgår verket från dessa när det skattar det antal personer som gynnas av investeringen. bandsprojekten är skyldiga att rapportera antal personer, vilket gör det lättare för verket att bedöma hur många som gynnas.119 4.3.5 Andra stöd till serviceutveckling på landsbygden m.m. Det stöd som fördelas från landsbygdsprogrammets åtgärd 321 för satsningar på sådana grundläggande tjänster som exempelvis kommersiell service är bara en bland flera stödformer med denna eller liknande inriktning. Den regionala tillväxtpolitiken (utg.omr. 19 i statsbudgeten) inriktas bl.a. på att säkerställa en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet.120 Regeringen har beslutat om medel till särskilda insatser inom området tillgänglighet till service. I bilaga 6 ges en översiktlig beskrivning av dessa stöd och satsningar utanför landsbygdsprogrammet som myndighetsaktörer, intresseorganisationer, landsbygdsbefolkning m.fl. kan vara tvungna att förhålla sig till. 4.3.6 Några centrala aktörer om åtgärd 321 Bra med bredband? konstaterar att åtgärd 321 mest har handlat om bredband.121 Det har rört sig om tämligen stora belopp per ärende. Satsningen på bredband har lett till stor efterfrågan innan bredbandssatsningen inleddes användes knappt några pengar till bredband fast möjligheten fanns. Landsbygdsdepartementet har dock rapporterat att det även fortsättningsvis kommer att finnas medel inom åtgärd 321 till andra grundläggande tjänster än bredband.122 Från departementet betonades dessutom att det inom ramen för del av budgeten också finns flera satsningar på kommersiell service. Tjänstemän på framhåller att man i sitt arbete med landsbygdens servicefrågor allt mer har insett betydelsen av välfungerande it-infrastruktur som en grundläggande förutsättning för utvecklingen av innovativa servicelösningar. De har därför en positiv grundsyn på 119Effekten av vissa satsningar uttryckt i termer av antalet personer som gynnas kan säkerligen innehålla ett betydande mått av osäkerhet. Det gäller exempelvis investeringar i elljusspår eller ridanläggningar. Ska exempelvis alla som bor inom en viss radie från platsen för investeringen anses ha gynnats av den oavsett om man löptränar, ägnar sig åt ridsport eller är medlem i den förening i vilkens föreningslokal det har gjorts en investering? 120Andra projekt som beviljas stöd inom ramen för åtgärd 321 kan sannolikt erhålla stöd från anslag inom andra utgiftsområden i statsbudgeten. Det gäller exempelvis kultur-, energi- och idrottsinriktade satsningar. Dessa stöd beskrivs dock inte närmare i denna uppföljning. 121Jordbruksverket, intervju . 122Regeringskansliet, Landsbygdsdepartementet, intervju . bredbandssatsningen och anser att den på ett bra sätt kompletterar de insat- ser som bl.a. gör på serviceområdet. Enligt Tillväxtanalys borde statsmakterna prioritera mer mellan de olika Ett exempel på en sådan prioritering är satsningen på bredband. Enligt Tillväxtanalys är det dessutom bra att fick medel för att kunna medfinansiera dessa satsningar. () är i grunden positivt till överföringen av till bredbandssatsningen, men menar att behovet av medel för detta ändamål är betydligt större än så. bredband är en del av infrastrukturen och att bredbandsutbyggnad därför egentligen är ett nationellt ansvar som inte borde finansieras genom lands- Småkom menar att det är bra med stöd till bredbandsut- byggnaden eftersom bredband är en förutsättning för utvecklingen på lands- Det offentligas ansvar? Enligt är landsbygdsprogrammet ett mycket bra finansiellt Myndigheten pekar på att landsbygdsprogrammet ofta kan använ- das för att medfinansiera de insatser inom t.ex. service som poängterar tjänstemän vid att Lands- bygdsprogrammets främsta egenskap är just att fungera som medfinansiär. Tjänstemän vid och länsstyrelser har sällan möjlighet att axla rollen som tillväxtorienterade drivkrafter under marknadsföringen av programmet, ansökningsprocessen och genomförandet av de åtgärder som omfattas av landsbygdsprogrammets axel 3. Fram t.o.m. hade 9 av 40 projekt inom Lokala servi- celösningar medfinansierats av landsbygdsprogrammet. finansieras av Leaderområden. Det kan dock finnas ett mörkertal i detta, då länsstyrelserna inte alltid uppger från vilken källa medfinansieringen kom- Enligt tjänstemän vid kan det därför finnas fler projekt som finansieras av landsbygdsprogrammet än vad siffran ovan anger.123 påpekar att både när det gäller landsbygdspro- grammets åtgärd 321 och myndighetens egna serviceprojekt (se ovan) pågår ständigt en diskussion om hur långt det offentligas ansvar sträcker sig när det gäller kommersiell service. Förhållandet mellan marknaden, efterfrågan och det offentligas roll betecknas i de här sammanhangen som ett triangel- Forskare vid SLU betonar att infrastruktur i form av service, tillgång till kommunikationsmedel, bredband etc. är av avgörande betydelse för lands- bygden.124 har länen inte sett landsbygdsprogrammet som ett sätt att marknadsföra vikten av service. SLU anser att åtgärd 321 borde kunna föras över till Leader (axel 4). Servicefrågorna ses ofta som kommunernas 123 , intervjuer och . 124 (), intervju . De har ansvar och kompetens. Dessa frågor kanske passar bättre i Leader där kontakterna med kommunerna är tätare. ska leva lyfter fram oklara ansvarsförhållande som en förklaring till att det gick trögt att få i gång arbetet med åtgärd 321. De pekar på en osäkerhet och rädsla på länsstyrelserna när det exempelvis gäller frågor om man kan ge stöd till åtgärder som egentligen är kommunala angelägenheter. Man väljer att sätta sig i trygghetshörnet och avslår hellre en projektansökan än tar risken att göra fel. Statligt stöd nödvändigt för landsbygdens service Den ekonomiska föreningen konstaterar att intresset för att bo på landet är stort men att det måste finnas grundläggande service som butik, skola, bensin m.m.125 Handlare på landsbygden är ofta ensamma och behöver stöd och information. Flera varuleverantörer vill inte längre köra ut sina varor till småbutiker på landsbygden eller tar extra betalt för detta. Lanthandlare får ofta sämre villkor än större handlare. När små butiker får en ny ägare vill de stora kedjorna ofta inte behålla dem eller så vill t.ex. inte behålla dem. Till detta kommer att bankerna inte tror på landsbygden. Det är vidare oklart om kommunerna får gå in med pengar i butiker. Enligt föreningen behövs det därför ett statligt stöd till handeln på landsbygden. Hela ska leva redovisar en liknande hållning som Landsbygdsmentorerna och pekar på att det finns ett mycket stort behov av insatser för servicen på landsbygden.126 Trots detta har det, enligt organisationen, varit dålig efterfrågan på stöd från åtgärd 321. Enligt organisationen var det trögt att få i gång denna åtgärd på grund av otydliga politiska mål det görs ständiga utredningar om vad staten vill när det gäller service men det fattas aldrig några beslut. En annan orsak var, enligt organisationen, att det saknas tillräcklig coachning och rådgivning till byautvecklingsgrupperna. En tredje orsak anges vara att åtgärderna är så specifika och oflexibelt formulerade att de inte passar verkligheten särskilt väl. I likhet med vad som sades i halvtidsutvärderingen anser den ideella föreningen att åtgärd 321 har marknadsförts alldeles för dåligt vilket har resulterat i att det ibland har uppfattats som att den inte behövs. Det har också varit påtagligt att projektidéer med allmän landsbygdsutvecklingskaraktär slentrianmässigt har hänvisats till Leader.127 125Landsbygdsmentorerna, intervju . Landsbygdsmentorerna är en ekonomisk förening med verksamhet i elva län. Föreningens målsättning är att arbeta med kompetensutveckling och rådgivning för att därigenom hjälpa till att bevara butik, drivmedelsförsäljning samt övrig service på en ort. 126Riksorganisationen ska leva, intervju . 127Coompanion, enkätsvar . 2012/13:RFR4 LANDSBYGDSPROGRAMMETS RESULTAT 4.3.7 Erfarenheter från de tre länen I tabellen nedan redovisas fördelningen av medel till åtgärd 321 mellan de tre län som ingår i denna studie (). Tabell 14: Fördelning på län för åtgärd 321 i de tre studerade länen, exklusive annan offentlig medfinansiering Totalt (kr) (kr)* åtgärd 321 (%) Anmärkning: I beloppet (*) ingår även 12,5 mnkr som har omfördelats av i samt som har om fördelats av i . Organisation, genomförandestrategi m.m. ansvarar för den regionala tillväxtpolitiken i länet. En stor del av de tillgängliga utvecklingsresurserna kanaliseras genom det regionala tillväxtprogrammet (RTP). RTP i består dels av ett regionövergripande program, dels av program för de fyra delregionerna , , och . Tillväxtprogrammet är antaget av regionfullmäktige och gäller . I länets genomförandestrategi för landsbygdsprogrammet framhålls att landsbygdsprogrammet ska ses som ett viktigt verktyg för den regionala utvecklingspolitiken. Det betonas att den nationella strategin för regional konkurrenskraft och sysselsättning även utgör en övergripande ram för det nationella landsbygdsprogrammet. Genomförandestrategin för sägs vara ett viktigt bidrag till arbetet med att utveckla även mer sårbara delar av länet. I genomförandestrategin redovisas länets prioriteringar. Länets fokusområden är primärproduktion, förädlad mat, restaurangnäring och matturism. Bland prioriteringarna nämns bl.a. att satsningarna ska medverka till att förbättra/stärka ett lokalt engagemang för att påverka landsbygdens trivsel och drivkraft att påverka sin framtida utveckling. När det gäller den aktuella åtgärden 321 nämns att en uppgradering av bredbandsstamnätet på landsbygden kommer att genomföras med medel från och länets kommuner under 20112013. Landsbygdsprogrammets viktigaste roll är att fullborda kedjan fram till konsument genom att ekonomiskt stödja bredbandsföreningar. Landsbygdsprogrammet i kommer därför att avsätta minst 20 mil- joner kronor under 20112013 till bredbandsföreningar som bygger bredband på landsbygden. I genomförandestrategin betonas också vikten av samverkan med kring insatsområden som kan stödjas via det ovan omnämnda regionala tillväxtprogrammet, exempelvis it-infrastruktur och kommersiell service. och har haft en samverkansgrupp för landsbygdsfrågor. För perioden 20072013 har man avsatt en budget på för åtgärd 321.128 Målen med insatserna inom åtgärden är att: öka diversifieringen hos kvarvarande butiker eller drivmedelsstationer på landsbygden öka servicen på landsbygden öka utbudet av kultur-, idrotts- och fritidsaktiviteter för ungdomar på landsbygden öka tillgången till it-kommunikation för landsbygdsföretag i glest befolkade områden. Följande prioriteringar har angetts: Företag som har potential att finnas kvar och som gynnar både kvinnors och mäns möjligheter att vara verksamma på landsbygden.129 Dagligvarubutiker, drivmedelsstationer och i vissa fall fackhandelsbutiker utanför mindre tätorter (< 3000 invånare) som diversifierar sin verksamhet. Verksamheter som ökar utbudet av eller vidareutvecklar service och kultur-, idrotts- eller fritidsaktiviteter på landsbygden. Projektet har en plan som på ett tydligt sätt kan beskriva mål, genomförande och förväntat resultat.130 Projekt som i sin projektplan på ett tydligt sätt kan beskriva hur både kvinnors och mäns möjligheter att vara verksamma på landsbygden kommer att gynnas. Projekt som skapar förutsättningar att behålla grundläggande serviceföretag på landsbygden. Projekt som startar eller vidareutvecklar kultur-, idrotts- och fritidsverksamheter på landsbygden. Projekt som utförs av privata, offentliga eller ideella initiativtagare för projektering och investering i första hand av bredbandslösningar och i andra hand av förbättrad vattenkvalitet i områden på landsbygden där 128Länsstyrelsen i , 2011. 129Denna prioriteringsvariabel gäller för samtliga företagsstöd. 130Denna prioriteringsvariabel gäller för samtliga projektstöd. annan aktör inte kommer att tillhandahålla tjänsten. I den reviderade versionen av genomförandestrategin understryks att landsbygdsprogrammets stöd för bredbandsutbyggnad är ekonomiskt likvärdigt med det kanalisationsstöd som hanteras av Västra Gö- talandsregionen. Av genomförandestrategin framgår vidare att företagsstöd beviljas av de stödberättigade kostnaderna. Om det i affärsplanen på ett tydligt sätt framgår hur man avser att gynna både mäns och kvinnors möjligheter att vara verksamma på landsbygden ges . Högst kan beviljas räknat från ansökan. För projektstöd beviljas av de stödberättigade kostnaderna. Stödbeloppet avgörs i varje enskilt ärende av projektets förväntade effekt, andelen investeringar och möjligheten till annan finansiering. Noterbart är att det i länets reviderade genomförandestrategi () uttryckligen anges att man av budgetskäl endast lämnar stöd till bredbandsföreningar . Fördelningen av stöd i inom ramen för åtgärd 321 I bilaga 7 redovisas de stöd inom åtgärd 321 som har beviljats i t.o.m. . Av tabellen i bilagan framgår att projektstöden dominerar i länet. Hela av den totala stödsumma som har beviljats i länet har varit projektstöd. Ungefär hälften () av den beviljade totalsumman har gått till bredbandsrelaterade satsningar. Den största av dessa projekt (utbyggnad av ett lokalt bredbandsnät i Baggebol- Salbo) har beviljats ca i stöd, dvs. av den beviljade totalsumman. När det gäller bredbandssatsningarna i kan det för övrigt noteras att de i vissa fall kombineras med en utbyggnad/uppgradering av dricksvattenanläggningarna på den aktuella orten. Dricksvattenprojekt har även beviljats stöd utan att det finns en koppling till utbyggnad av bredband. Satsningarna på utveckling av lokal service som exempelvis dagligvaruhandel och drivmedelsstationer är relativt små i . Föreningen () har beviljats stöd (ca ) för att genomföra en förstudie om servicen på landsbygden i länet. Hela ska leva har drivit ett mindre projekt (stöd ) för att informera om olika sätt att säkerställa tillgången till drivmedel på landsbygden. När det gäller andra satsningar än bredbandsutbyggnad och satsningar på att utveckla kommersiell service är bredden relativt stor i . En förhållandevis stor satsning (ca i projektstöd) drivs av och syftar till att utveckla fotbollsklubbarna på landsbygden för att göra idrottsplatsen och föreningen till en mötesplats för bygden. Flera andra projekt med idrottsanknytning har beviljats stöd. Det handlar exempelvis om att bygga ishallar, ridhus, omklädningsrum och att återställa elljusspår. Bredband från trög start till folkrörelse har beslutat om till utbyggnaden av bredband i länet. Ansvaret för bredbandsatsningarnas finansiering bygger på följande principmodell: