rfr · H00WRFR1 · 2012-10-17 00:00:00 — Vi har sett att sanningskommissioner varit av väldigt stor betydelse i samband med stora politiska omvandlingar ute i världen. Det finns mycket skrivet om detta. Vi ser också kommissioner av den här typen i full verksamhet. Särskilt intressant tycker jag att det är att studera . Där arbetade länge en gigantisk kommission med Bloody Sunday-händelsen i . Den kommissionens arbete pågick i väldigt . Det finns ett jättelikt material på nätet. Det är bara att skriva Bloody Sunday i sökfältet. STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 Där finns en massa vittnesmål, beslut och genomgångar. Redan då kommissionens arbete pågick präglades den av stor öppenhet. Detsamma ser vi nu i den så kallade i som handlar om relationen mellan medier, polis och politiker en jättelik verksamhet. hålls förhör under en särskild lagstiftning. En domare leder det. I är detta alltså lagreglerat; man har sanningsplikt när man ställs inför kommissionen. Domaren kan bestämma vissa principer i ett särskilt beslut: I den här kommissionen accepterar vi anonyma vittnesmål under de och de förutsättningarna. Från mediernas sida har man hälsat det med stor tillfredsställelse. Detta är väldigt betydelsefullt, men det har också betydelse för hur man värderar bevisningen. Medborgarna följer detta. Också den norska 22 juli-kommissionen, som är i arbete, präglas av stor öppenhet. Det här är något som vi kanske bör ha i tankarna för framtiden. Vi har inte riktigt haft perspektivet att det finns behov av att på det sättet informera under arbetets gång. Naturligtvis spelar också ny teknik och nya medier in här. Man ställs inför många frågor innan en sådan här verksamhet sätts in. För mig är det väldigt viktigt att betona att detta måste vara en undantagsföreteelse. Det är oerhört viktigt att arbetet med direktiv är mycket noggrant och att man mycket noga bestämmer vad man vill ha gjort. Där skiljer sig direktiven rätt mycket åt. fick till exempel ett tydligt direktiv att inte syssla med ansvarfrågor som gällde enskilda tjänstemän. låg där väldigt mycket under rättslig utredning. Andra kommissioner däremot har inte haft den begränsningen. som ledde hade inte det. hade inte heller det och inte heller efter mordet på . är det för en sådan här kommission naturligtvis en oerhört grannlaga uppgift att hantera den typen av frågor. Det är ju inte ett rättsligt förfarande med de rättssäkerhetsbegrepp som där gäller, och det fordras att man noga tänker igenom uppgiften. Något som var tydligt för oss i var att ska man göra en analys av ansvarsfrågor där man ser på system, strategier och operativ verksamhet måste man också studera aktörerna. Ska man sedan redovisa en analys av detta som är både tillbakablickande och framåtsyftande det finns en dubbel roll där kan man liksom inte underlåta att behandla aktörsperspektivet. Detta om hur en ansvarsanalys kan göras. Här kommer jag till en slutsats. I hög grad är jag inspirerad av , så ord ligger rätt mycket bakom det här. I ett sådant här kommissionsarbete handlar det mer om legitimitet än om legalitet. Skulle det bara handla om att bedöma om allt skötts eller inte skötts efter gällande föreskrifter behövs ingen medborgarkommission eller någon specialstruktur för en analys. talar om att en medborgarkommission kan göra en värdering utifrån medborgarnas berättigade förväntningar på verksamhe- 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE Vi är nu ganska nära ansvarsdiskussionen inom företagsvärlden jag tror att ni i den föregående presentationen talat om det i termer av moraliskt ansvar för företaget. Ska man göra en sådan här värdering måste man också ägna sig åt en ansvarsdiskussion. Min slutsats för svensk del blir att det ska vara ett återhållsamt bruk av kommissioner. Det ska verkligen vara en extraordinär företeelse, och man ska ha en flexibel form. Jag tror inte att man närmare ska lagreglera här, för då kommer man in på ett antal problemställningar i förhållande till domstolars verksamhet till exempel. I finns det ett förslag om en lag om sådana här kommissioner som jag tror kom 2009, men det förslaget har ännu inte genomförts. Vi kan återkomma till detta . Jag stannar här. (M): Enligt schemat finns det till frågor om ledamöterna vill ställa sådana. Jag har två noteringar här. Sedan ska vi hinna avrunda och hålla tiden till pausen. ska vi också ge lite information. Tack för även denna mycket intressanta inledning och tack alla tre! Den första på frågeställarlistan är KU-ordföranden själv. (MP): Det som du avslutningsvis talade om, , kan vi se det som ett inlett svar på Dagens Nyheters krav på en kommission när det gäller FOI- och Saudiarabienhistorien? : Jag svarar ja med ett litet frågetecken efter, för jag behöver tänka . I grunden menar jag att detta med att tillsätta en medborgarkommission för en granskning av denna verksamhet där det finns så väldigt mycket sekretess kan bli väldigt problematiskt. Det är en reflexion. Detta med parlamentariska organ gentemot vilka sekretessen inte gäller KU är vant vid att göra granskningar där den här typen av frågeställningar kan komma upp gör att vi har ett ordinarie granskningssystem som skulle kunna klara denna uppgift. Det är i alla fall ett försök till svar. Jag är inte övertygad om att en bättre väg är att inrätta en kommission. : Jag vill gärna ta tillfället i akt att kommentera saken. Den diskussion om kommissioner som tar upp aktualiserar flera problem. Ett är huvudmannaskapet. har det varit regeringen som tagit initiativ och tillsatt kommissioner som ett slags parallell till kommittéväsendet. Men det är inte självklart. och skulle också kunna vara beställare av och huvudmän för sådana här kommissioner. Jag tänker på fallet och när först kom ut i spåret regeringen var snabbast. Sedan fick det som ett stort ärende. Då var man tvungen att hitta ett slags arbetsfördel- STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 Jag tror att KU tog upp aspekter som Hirschfeldts medborgarkommission inte så mycket hade täckt. Men anta att man hade kommit till slutsatser som stred mot varandra. I och för sig hade det kunnat bli en intressant diskussion. Men frågan är om det hade stärkt medborgarnas förtroende. När det gäller medborgarna och som folkets främsta företrädare ligger det närmare till hands att det är som beställer medborgarkommissioner. Därmed öppnas hela diskussionen om KU:s granskning, om de utredningar som ligger till grund för den årliga granskningen nödvändigtvis behöver göras i huset. Stora uppdrag skulle också kunna läggas ut utanför så att man får ett kanske större förtroende för underlaget jag har stort förtroende för tjänstemännen, men när man får en beskrivning i granskningsbetänkandet vet man aldrig riktigt hur mycket det politiskt har tvättats och får en tydligare uppdelning: Det här är faktaunderlaget. Sedan är det vi folkvalda som tar ställning och drar en slutsats av det. Det är intressant att frågan kommer upp. Jag tycker att den aktualiserar en väldigt viktig del av granskningsmakt. (MP): Du får komma på studiebesök. (M): Tack så mycket för det, ! Det finns ytterligare några frågor. Varsågod, , finansutskottet! (M): Jag har en kort fråga som jag riktar till . Du var lite grann inne på att en stor del av politiken sker i kommuner och landsting. När det gäller kan man granska riktade bidrag. Men har kommuner och landsting egna revisorer. Frågan om en mer oberoende revision även på den nivån verkar vara absolut stendöd. De enda som reagerar om man försöker väckan frågan är ett par kommun- och landstingsrevisorer. Hur kommer det sig att vi inte har en oberoende revision i kommuner och landsting? : Det är fråga om historiska skäl, som du antyder. Hela tanken på den lokala självstyrelsen är att det ska vara lekmannarevisorer. Över huvud taget finns det nästan inga tjänstemän i kommunerna sett till lagstiftningen, utan fortfarande lever man i den gamla fiktionen om kommunerna. hade kommunerna inte några anställda, utan medborgarna gjorde arbetet på sin fritid. Man delade på de kommunala uppdragen ett väldigt fint ideal. Kanske har vi på den representativa skalan kommit för långt från det. För en långsiktig demokratisering av kommunerna skulle man kanske återvända till en del av medborgardeltagandet och det självständiga ansvaret i kommunerna. Men när kommunerna nu fått en sådan omfattning och står för största delen av den verksamhet som når medborgarna är det, som det i flera rapporter pekas på, egendomligt att revisionen inte är vassare och starkare. 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE kan mycket väl tänka sig att de folkvalda, som naturligtvis ytterst ska ta ansvar för och granska sin verksamhet, har ett underlag, har en uppdelning fortfarande med ett slags lekmannarevisorer. Men revisionsrapporterna görs självständigt av yrkesrevisorer. I båda versionerna av hade vi uppe att det här är en nyckelfaktor inte bara för förtroendet för systemet. Det är också ett medel mot ineffektivitet och så att man får fram kostnadsjämförelser. Det var väl mer som ett hot men också som en möjlighet om man har ett kommunrevisionsverk. Man skulle kunna göra det genom kommunernas egen samordning, genom SKL, eller så. Men har de sedan en epok tillbaka backat och har inte den normerande rollen över kommunerna utan är mer som ett serviceorgan. Kanske ska då staten fylla en uppgift. Det kanske allra bästa från självstyrelsesynpunkt är att kommunerna själva ordnar ett slags nationell samordning av den kommunala revisionen, både som ett utvecklingsstöd och för att sammanfatta och sprida rapporterna. (FP): Det gäller lite grann det som på slutet varit uppe om skulle ha en större roll i ansvarsutkrävandet. Jag har ett aktuellt exempel som jag tycker är tankeväckande. Det gäller de drygt 150 barn som drabbats av narkolepsi i samband med den vaccination som gjorts. Vem är ansvarig för detta? Det är en fråga. En annan fråga är: Vad ska vi lära för framtiden, och vilka slutsatser ska vi dra? När jag på ett informellt och pragmatiskt sätt talar med beslutsfattare i heter det liksom att kan utreda det där. På något sätt är det de som håller på med det som själva ska utreda det. Det är inte bra. Jag tycker att det ska vara oberoende granskare, kanske från andra nordiska länder eller så. Regeringsledamöterna är naturligtvis involverade. De har också ytterst ett ansvar. Om det är så att regeringen drar benen efter sig är det svårt att se att någon annan aktör än som skulle dra i gång en granskning, eller hur? : Om man tittar på hur andra granskningskommissioner kommit till ser man att det ofta är efter ett yttre tryck genom medier eller genom en grupp som är välorganiserad och som ställer krav men att det går via offentligheten. Väldigt få kommissioner har tillkommit så att säga internt det är någonting som inte uppmärksammats utåt, utan vi själva tvingas ta ett initiativ för att återskapa förtroendet för systemet. Det är väl först när det blir en brännande fråga som man tvingas tillsätta en kommission, som ju ändå är ett extraordinärt medel. Varje ny kommission är ett tecken på att det ordinarie gransknings- och ansvarsutkrävande systemet inte fungerar. STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 (MP): tar upp en väldigt intressant fråga som jag funderat på. Det är uppenbart att detta är ett ämne som samhället inte riktigt klarat av att hantera. , du är välkommen att lämna en anmälan i frågan till . Vi kommer att ta upp den; det lovar jag. (M): Allihop har vi lite att tänka på. Jag vill tacka inledarna, frågeställarna och ledamöterna i övrigt för denna första del av seminariet. Innan vi bryter för paus ska jag nämna ett par saker. Jag vill göra er uppmärksamma på den rapport som förra riksrevisorn tagit fram bland annat för detta ändamål en rapport om statlig styrning och ansvarsutkrävande och på uppdrag av . Rapporten rekommenderas er som inför detta seminarium inte gått igenom den. Jag ska anmäla hur andra delen i detta seminarium går till. Vi har, som sagt, fått en hel del frågor att tänka på. En hel del frågor har väckts. får vi tillfälle att diskutera fördjupa vet jag inte om man hinner med och att åtminstone dela upp detta tematiskt på tre delar. KU:s vice ordförande kommer att leda en tredjedel. Det gäller då ansvarsutkrävandet i praktiken, med inledning av universitetslektor , som omnämnts här . Plats är försvarsutskottets sessionssal. Själv kommer jag att leda ett spår om medialisering och ansvarsutkrävande med inledning av universitetslektorerna samt journalisten . Vi träffas i finansutskottets sessionssal. kommer att leda den del som handlar om nya verksamhetsformer och ansvarsutkrävande med inledning av universitetslektor . Enligt mina noteringar är platsen KU:s sessionssal. och ledamöter är uppdelade i lagoma tredjedelar. Under pausen alldeles strax serveras kaffe fram till . tackar jag så väldigt mycket för intressanta inledningar och en första del av detta seminarium. (MP): Också jag vill tacka er alla. Det är mycket trevligt att så många kommit, och det har varit bra föredrag. Som av en händelse har, som en del av er redan vet, försvarsministern vi haft vårt seminarium meddelat sin avgång. STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE 2012/13:RFR1 2012/13:RFR1 STATLIG STYRNING OCH ANSVARSUTKRÄVANDE Uppföljning av statens insatser för småskalig livsmedelsproduktion Svenska fiskbestånd med framtidsfokus Forskning som berör socialtjänstlagen och kompletterande regelverk seminarium om en ny fosterdiagnostisk metod öppna seminarium om äldrefrågor Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla offentliga utfrågning om funktionshindrade och öppna seminarium om socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom den 28 offentliga utfrågning om den senaste tidens stora offentliga utfrågning om jämställdhet och makt- strukturer inom kulturens område Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets Uppföljning av ekologisk produktion och offentlig 2010/11 RFR2 Uppföljning av statens satsning på hållbara städer 2010/11 RFR3 CIVILUTSKOTTET, TRAFIKUTSKOTTET, MILJÖ- OCH Hållbara städer med fokus på transporter, boende och Offentlig utfrågning om vinterberedskapen inom järn- Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010 Evaluation of the Riksbanks monetary policy and work with financial stability 200510 offentliga utfrågning om barns och ung- as rätt till kultur Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft offentliga utfrågning om forsk- Offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande seminarium om en nordisk same- eHälsa nytta och näring Frågeinstituten som kontrollinstrument Volym 1 och 2 öppna utfrågning på temat Missbruks- och beroendevård vem ska ansvara för vad? Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg En 2011 om järnvägens vinterberedskap Verksamheten vid scenkonstallianserna En utvärdering Kunskapsöversikt om nationella minoriteter Breddad rekrytering till högskolan Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för Del 1 Offentligt seminarium Offentlig utfrågning om life science-industrins framtid i