rir · H0B526 · 2012-12-21 00:00:00 — Det var så mycket störmoment så jag blev irriterad. höga ränta har gjort att två av företagarna aktivt har valt bort och ordnat finansiering på andra sätt. En företagare som öppnade ett skrädderi pantsatte istället sin lägenhet för att kunna ta ett banklån. En annan företagare sökte lån från för att öppna ett apotek men fick avslag båda gångerna. Hon fick intrycket av att rådgivare trodde på hennes idé och blev därför förvånad av de negativa beskeden. Flera av företagarna berättar att de hade liten kunskap om när de startade företag. Det kan både bero på att de inte fått tillräckligt med information och på att de inte har varit intresserade av lån utan säkerheter. En företagare fick information om först efter företagsstarten, genom ett postutskick. För en företagare i byggbranschen hade ett lån från kunnat vara ett alternativ om hon hade känt till möjligheten. Det var problematiskt i uppstartsfasen av företaget eftersom det inte fanns tillräckligt med resurser för att köpa utrustning och för material till de första kunderna. Att få lån för att starta och köpa alla maskiner och . Och jag vet inte om det fanns en sån Jag visste inte om att det fanns ett sånt. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 7 Slutsatser och rekommendationer Den svenska integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla människor oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett viktigt medel för ökad integration är enligt regeringens integrationsstrategi att fler utrikes födda personer ska få sysselsättning genom arbete och företagande. Enligt prognoser kommer andelen asylsökande att öka kraftigt de närmaste åren.157 Det ger anledning att tro att allt fler utrikes födda kommer att påbörja sin etablering genom att antingen söka arbete eller starta ett företag. De stöd som finns för dem som vill starta ett företag måste således vara effektiva och anpassade till de behov som en allt större grupp utrikes födda har. har mot denna bakgrund granskat om det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet och låneverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag.158 har de som får stödet i regel varit i innan de tar del av insatserna. kan det bli vanligare att också de som beviljats uppehållstillstånd får stödet. Granskningen svarar på följande revisionsfråga: Är Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag? Följande delfrågor besvaras: Ger Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet positiva sysselsättnings- och inkomsteffekter och är handläggningen anpassad efter den enskildes förutsättningar? Når lånefinansiering för nyföretagande utrikes födda företagare i en tillräcklig omfattning och främjar genom sitt arbetssätt utlåning till utrikes födda? 157Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos, . 158I kapitel 5 och 6 som handlar om används begreppet personer med utländsk bakgrund, vilket även inkluderar inrikes födda personer som har två utrikes födda föräldrar. Detta är definition av begreppet invandrare. (Se avsnitt 6.3.1.) I slutsatsavsnittet används dock begreppet utrikes födda även i samband med för att förenkla texten och underlätta läsförståelsen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? bedömer att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lån möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Såväl regeringen som Arbetsförmedlingen saknar dock tillräckliga kunskaper om vilka effekter stöd till start av näringsverksamhet har för gruppen utrikes födda. Även uppföljning har brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. granskning tyder på att stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättningseffekter, även om effekterna är något svagare för utrikes födda jämfört med för inrikes födda. Granskningen visar att utrikes födda som startar företag med hjälp av stöd till start av näringsverksamhet får låga inkomster. Av de utrikes födda företagarna som tog del av stöd till start av näringsverksamhet hamnade i genomsnitt under gränsen för ekonomisk utsatthet.159 Målet med stödet är att det ska leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning. Detta bör enligt inte bara innebära att företaget ska kunna betala sina skulder och leva vidare på ett ekonomiskt försvarbart sätt utan också att företagandet leder till en rimlig inkomst för den som driver det. Granskningen visar att den genomsnittliga inkomsten för utrikes födda företagare är så låg att det är tveksamt om stöd till start av näringsverksamhet kan anses vara ett effektivt stöd för dem. Arbetsförmedlingens egen kunskap om stödets effekter för utrikes födda är begränsad eftersom inkomsteffekterna inte följs upp. Granskningen visar också att det i många fall inte görs någon uppföljning av Arbetsförmedlingen hur företagen utvecklas. En förklaring till att uppföljningar inte alltid genomförs kan vara att inte alla arbetssökande får en handlingsplan, trots att en sådan ska göras. I handlingsplanen ska bland annat en uppföljning av hur företaget utvecklas ingå som ett moment. Det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. Av granskningen framgår att når sina mål när det gäller andelen utrikes födda bland sina låntagare. Utlåningen till utrikes födda har också fördubblats . I den meningen kan stödet anses vara effektivt för utrikes födda. brister uppföljningen i olika avseenden. Exempelvis följer inte upp de ärenden som leder till avslag på låneansökningar. 159Definitionen av ekonomisk utsatthet är att man har en inkomst av medianinkomsten. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION granskning visar således att det inte går att dra en slutsats om stöden är effektiva för utrikes födda. Detta beror på att kunskapen om stödens utfall och effekter är begränsad hos regeringen, Arbetsförmedlingen och . Om kunskapen om stödens utfall och effekter stärks skulle också förutsättningarna bli bättre för att använda stöden mer effekivt. 7.2Stöd till start av näringsverksamhet är mindre effektivt för utrikes födda Stöd till start av näringsverksamhet ska enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning. Det finns generellt lite kunskap om stödets sysselsättningseffekter för gruppen utrikes födda. utvärderingar har mätt sysselsättningseffekter för denna grupp. Likaså saknas kunskap om hur inkomsten utvecklas över tiden för deltagarna. En tolkning av kraven på att stödet ska leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning är enligt att det leder till en rimlig inkomst för företagaren. I granskningen har följt upp de som deltog i det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet . har beträffande sysselsättningseffekterna gjort bedömningen att det är rimligt att följa upp dessa två respektive 2003. Inkomstutvecklingen har följts upp fram . analys visar att stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättningseffekter när programdeltagare följs upp efter två och . Detta gäller såväl för inrikes födda personer som utrikes födda personer. De positiva sysselsättningseffekterna är dock större för inrikes födda personer jämfört med utrikes födda. har inte gjort någon mätning av sysselsättningseffekter gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig om situationen . Stöd till start av näringsverksamhet har dock varit stabilt , både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? En mer långsiktig aspekt av etablering på arbetsmarknaden efter programdeltagande är hur deltagarnas inkomster utvecklas på lång sikt. När inkomsterna för personer som tagit del av stöd till start av näringsverksamhet följs upp visar uppföljningen att inkomsten är signifikant lägre för utrikes födda programdeltagare jämfört med inrikes födda programdeltagare. Bland programdeltagarna finns både de som stannat kvar som företagare och de som övergått till anställning. Jämförs dessa båda grupper visar analysen att de som stannat kvar som företagare har en lägre inkomst än de programdeltagare som övergått till anställning. Detta gäller framförallt 20052010. Att företagande kan vara riskfyllt från en inkomstmässig utgångspunkt visar forskningen relativt entydigt, inte minst gäller detta utrikes födda företagare. 20052010 befinner sig i genomsnitt av företagarna och av icke-företagarna under gränsen för ekonomisk utsatthet. Av utrikes födda företagare befinner sig inte mindre än i genomsnitt under gränsen för ekonomisk utsatthet . Att en så stor del av deltagarna som fortsätter som företagare faller under gränsen för ekonomiskt utsatthet är en indikation på att stöd till start av näringsverksamhet inte är ett effektivt stöd för en stor grupp utrikes födda företagare som inte får en rimlig försörjning genom att driva företag. Handläggningen av stöd till start av näringsverksamhet Av granskningen framgår att handläggarnas beslut om att bevilja stöd till start av näringsverksamhet beror på dennes kunskap om stödet och om företagande generellt. Handläggarstödet är begränsat och bristen på kunskap om stödet kan medföra att handläggare i första hand rekommenderar arbetssökande andra program om vilka handläggaren har bättre kunskap. Arbetssökande riskerar också att bli olika bedömda av handläggarna, vilket kan göra att programmet blir ojämnt matchat mot de sökande. Sökande med bristande förutsättningar kan rekommenderas stödet som det inte rekommenderas till personer som egentligen har bättre förutsättningar för att starta företag. De som deltar i stöd till start av näringsverksamhet ska få en handlingsplan och enligt planen ska en uppföljning av hur företaget utvecklats genomföras några månader efter företagets start. Den av Arbetsförmedlingen upphandlade konsulten ska genom uppföljningen kontrollera att företaget utvecklas i rätt riktning och att verksamheten ger eller kommer att ge tillfredställande lönsamhet. Både denna granskning och tidigare granskning visar att en betydande andel av deltagarna inte får någon 160 (RiR 2008:24), Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION uppföljning av hur deras företag utvecklats. Bristen på uppföljning av deltagaren kan få till konsekvens att den enskilde inte får den hjälp och det stöd som han eller hon skulle behöva. Bristen på uppföljningar kan bero på att handlingsplaner inte upprättas för alla deltagare i stöd till start av näringsverksamhet och att handläggaren därmed inte beställer någon uppföljning. Det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion följa upp och utvärdera sin verksamhet och därmed också stöd till start av näringsverksamhet. Utvärderingar av stöd till start av näringsverksamhet saknas dock för utrikes födda. Arbetsförmedlingen har inte gjort några utvärderingar av sysselsättningseffekterna för utrikes födda och få studier visar inkomstutvecklingen för deltagarna i programmet generellt. 7.3Almi når sina nuvarande mål för utrikes födda Regeringen har ställt upp mål för utlåning till utrikes födda. De innebär att andelen utrikes födda bland kunder ska vara större än vad den är bland samtliga företagare och nya företagare i . har nått upp till de nationella målen sedan de preciserades i sin nuvarande form . Andelen utrikes födda bland kunder som lånar pengar för att starta nya företag har fördubblats mellan och , och har stigit från till . kan konstatera att genom sin låneverksamhet i stor utsträckning når ut till utrikes födda och bidrar till att de kan starta företag. Granskningen visar att uppföljning kan förbättras. Det finns några punkter där saknar ett tillräckligt kunskapsunderlag för att kunna effektivisera verksamheten när det gäller att nå ut till utrikes födda företagare. En viktig punkt handlar om att statistik över utlåningsverksamhet endast omfattar de kunder som får sina lån beviljade. Detta trots att regeringen har efterfrågat denna typ av uppföljning genom ägardirektivet . Därmed går det inte att se hur många som får avslag på sina låneansökningar och hur stor andel de som beviljas lån utgör av de sökande. Det går inte heller att se om detta förhållande skiljer sig för utrikes födda samt om det varierar mellan olika branscher, olika regioner och . gör inte någon tydlig gränsdragning mellan låneformerna företagslån och mikrolån när de bokförs. Därmed försvåras uppföljningen av lån till företagare som inte har möjlighet att få banklån och får hela sin lånefinansiering via ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Denna uppföljning är särskilt relevant för utrikes födda, som i större utsträckning än andra Almi-kunder använder sig av möjligheten mikrolån. I ägardirektiv och i statistiken över utlåning används begreppet invandrare. Men vilka som ingår i målgruppen kan tolkas på olika sätt, vilket försvårar en meningsfull uppföljning. har uppgett att bolaget i sin statistik har en enhetlig definition av begreppet invandrare som är utrikes födda eller personer med två utrikes födda föräldrar. Det är dock oklart om denna definition motsvarar regeringens avsedda målgrupp, då regeringen i ägardirektivet även använder begreppet utrikes födda. har inte heller kunnat försäkra sig om att definition verkligen avspeglar hur statistiken samlas in. En bättre uppföljning ökar möjligheterna att analysera hur effektiva insatser är för utrikes födda och hur de kan vidareutvecklas. Vidare behövs kunskap om de personer som inte beviljas lån för att utforma insatser som når ut till fler potentiella företagare. Det gäller till exempel hur informerar om sin verksamhet samt hur och i vilken omfattning olika typer av rådgivning bedrivs. En systematisk klassificering med avseende på lånetyp är en förutsättning för att kunna analysera hur väl låneprodukterna motsvarar efterfrågan hos utrikes födda. 7.4Regeringen behöver skaffa sig ökad kunskap Enligt prognoser kommer antalet personer som söker asyl i att öka. prognos är att 44 000 personer kommer att söka asyl i och 54 000 under år 2013.161 Det ökande antalet asylsökande kommer sannolikt att innebära att trycket på statliga insatser som kan underlätta utrikes föddas etablering genom företagande kommer att öka. Det är därmed viktigt att de generella stöden som granskat fungerar särskilt väl för utrikes födda. Granskningen har visat att stöd till start av näringsverksamhet visserligen lett till sysselsättning för många utrikes födda men att närmare hälften av dessa hamnar under gränsen för ekonomisk utsatthet. Det är därmed tveksamt om stödet kan anses vara effektivt för dem som är utrikes födda. har ökat andelen utrikes födda bland kunderna och har nått sina mål. Brister i företagets uppföljning gör det dock svårt att bedöma om lånefinansieringen är ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. 161 verksamhets- och kostnadsprognos, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION granskning visar också att Arbetsförmedlingens och uppföljning av stöden är begränsad. Särskilt gäller detta de utrikes födda företagarna. För att dessa båda stöd ska kunna ingå som en viktig del i de olika insatser som görs för att etablera utrikes födda behöver regeringen skaffa sig mer kunskap om hur dessa stöd fungerar för de utrikes födda. I detta sammanhang är det viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om stöd till start av näringsverksamhet både leder till långsiktig sysselsättning genom företagande och en ekonomisk hållbar situation för den utrikes födda företagaren. riktar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör, för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering, skaffa sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande. Regeringen bör följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav i ägardirektivet och kan ligga till grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. riktar följande rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet. Arbetsförmedlingen bör följa upp sysselsättnings- och inkomsteffekter för utrikes födda som tar del av stöd till start av näringsverksamhet och återrapportera resultatet till regeringen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Förordning (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Förordning (2009:41) om statlig finansiering genom och bolag som ingår i dess koncern Förordning (1999:1 382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd Betänkanden, propositioner och skrivelser betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 betänkande 2010/11:AU1 Utgiftsområde 13 Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd Proposition 2009/10:148 Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration Riksdagsskrivelse 2008/09:155 Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen SOU 1999:165 Invandrare som företagare för lika möjligheter och ökad tillväxt SOU 2008:121 Innovationer och företagande framtid SOU 2011:11 , bilaga 4, Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden Ägardirektiv för 20062012 Kreditinstruktion för Effektmätning 2012 avseende kunder AMS (Ura 2000:4). Hur går det för de arbetslösa som får bidrag för start av näringsverksamhet? Arbetsförmedlingen (2011). Arbetsförmedlingens individuella handlingsplaner vem som får och när, Ura 2011:3. Arbetsförmedlingen (2012). Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2012). Insatser för att förhindra långsiktig arbetslöshet 2a. Arbetsförmedlingen, Bedömning av affärsidé (Q) Metodbeskrivning. Tillgänglig på [avaffarsideq.4.710196211278fb18bae80008291.html]. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen, Starta eget företag. Tillgängligt på [https://intranet. /arbetsformedling/verktyg/tjanster/startaegetforetag.4.710196211 278fb18bae80006594.html]. Arbetsförmedlingen, Tjänster. Tillgänglig på [. se/arbetsformedling/verktyg/tjanster.4.1fc12f0712457811f8080002410.html]. , P. och M. Hammarstedt (2011). Invandrares egenföretagande trender, branscher, storlek och resultat i Ekonomisk Debatt. Baumgartner, H. J. och M. Caliendo, (2008), Turning unemployment into selfemployment: Effectiveness of two start-up programmes. Bulletin of Economics and Statistics, 70, s. 347373. Behrenz, L., L. Delander och J. , (2012), Start-up subsidies in : Treatment, deadweight and direct displacement effects, working paper 2012:17, for Labour Market and Discrimination Studies, . Caliendo, M. (2009), Start-up subsidies in East : finally, a policy that works?, , 30(7), s. 62547. Caliendo, M. och A. Kritikos, (2010), Start-ups by the unemployed: characteristics, survival and direct employment effects, Small Business Economics, 35(1), s. 7192. Caliendo, M och S. Künn, (2011), Start-up subsidies for the unemployed: Long-term evidence and effect heterogeneity, , 95(34), s. 311331. , K. och K. , (2004), The relative efficiency of labor market programs: Swedish experience from the 1990s, Labour Economics, 11(3), s. 335354. Cueto, B. and J. , (2006), An analysis of self-employment subsidies with duration models, Applied Economics, 38, s. 2332. Delander L., M. Hammarstedt, J. och E. , (2005), Integration of immigrants. The role of language proficiency and experience, , 29, s. 2441. de , X., A. och L. Liljeberg, (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare . Rapport 2008:1, IFAU . . och P. (2001), Starta eget bidrag en studie av framgångar och misslyckanden, IFAU Forskningsrapport 2011:8. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? (2009), Statligt finansierad företagsrådgivning För fler och växande företag. , W. (2011), Econometric Analysis, , . (1974), Shadow Wages, Market Wages and Labor Supply, Econometrica, 42, s. 679693. Heckman, J., (1976), Shadow Wages, Market Wages and Labor Supply, Econometrica, 42(4), s. 679693. Heckman, J., (1976), The Common Structure of Statistical Models of Truncation, Sample Selection and Limited Dependent Variables and a Simple Estimator for Such Models, and Social Measurement, 5(4), s. 475492. Heckman, J., (1979), Sample Selection Bias as a Specification , Econometrica, 47(1), s. 153161. Heckman J. och J. , (1996), Experimental and nonexperimental evaluation. I International handbook of labour market policy an evaluation, red. G. , J. OReilly & K. Schömann, s. 3788, , Cheltenham. IFAU (2010), Arbetsmarknadspolitisk översikt 2009, IFAU 2010:18. (2007). Vad förklarar invandrares integration på arbetsmarknaden en teoriöversikt. ITPS (A 2003:003), Utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till starta v näringsverksamhet. & , T. (2003). Fokusgruppsintervjuer med ungdomar om genus och våld. Konstruktioner av gärningspersoner och offer. Klinthäll och (2010), Kartläggning av företagande bland personer med utländsk bakgrund i i antologin marknad, s. 107-130. Köksingång till den svenska arbetsmarknaden? i Lyckad invandring, red. (vd på ). Kontigo (2011), Utvärdering av programmet Företagare med utländsk bakgrund. LeCompte, M.D. (2000). Theory Into Practice, Vol. 39, No.3, sid. 146154. Meager, N. (1996), From unemployment to self-employment. I International handbook of labour market policy an evaluation, red. G. , J. OReilly & K. Schömann, s. 489519, , Cheltenham. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Meager N., . och M. Cowling, (2003), Business Start-Up Support for People, Delivered by The : A Comparative Study of Labour Market Outcomes, Research Report DWPRR 184, . , Verksamhets- och kostnadsprognos, . , J. och L. Delander, (2011), Gender differentials in labour market policy, Equality, Diversity and Inclusion, 30, s. 278-296. (2008), Programeffekter 1992 till 2006, Working Paper Series 2008:1, (R 2007:22). Invandrares företagande en studie av utlandsfödda företagare i . (R 2007:06). Finansieringssituationen vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män. (R 2008:08) Forskning om invandrares företagande en litteraturöversikt. , Broomé och Bevelander (2011). Egenföretagande bland invandrare och svenskfödda i en flernivåanalys i Ekonomisk Debatt, nr 8 2011, årgång 39. , F. och F. , (2000), Business start-ups by the unemployed an econometric analysis based on firm data, Labour Economics, 7(5), s. 629663. (2006), Are business start-up subsidies effective for the unemployed: Evaluation of Enterprise allowance, , Pensions and Labour Economics (WPEG) Conference, .