rfr · GZ0WRFR12 · 2012-05-10 00:00:00 — Det finns i huvudsak två sätt att ta del av aktuell forskning, dels genom den forskning som finns tillgänglig via vetenskapliga tidskrifter, internet, fackpress, rapporter av olika slag och tidskrifter, dels genom att diskutera den tillgängliga forskningen i nätverk, seminarier, forskningscirklar etc. En förutsättning för att spridningen av forskningsresultat ska fungera är att det finns ett samspel mellan utbud och efterfrågan. Lika viktigt som att forskningsresultat sprids är att det finns en kvalificerad efterfrågan. Erfarenhetsmässigt skapas efterfrågan först när mottagaren har mer vana av att ta del av resultat från forskning. Aktörer som sprider utbildningsvetenskaplig forskning Det är många aktörer som på olika sätt sprider forskningsresultat. har regeringens uppdrag att bevaka, sammanställa och sprida adekvat forskning för skolan. har utvecklat en rad kanaler bl.a. via webben. Därutöver sprids och förmedlas forskningsrön via fackpress, rapporter, seminarier, forskningscirklar etc. Lärosätena har ett ansvar att sprida sina forskningsrön (tredje uppgiften), men det sker i varierande grad. I VR:s inventering av utbildningsvetenskaplig forskning kartlades i vilken utsträckning befintliga forskningsprojekt fanns att ta del av på lärosätenas webbplatser. Av materialet om totalt 290 utbildningsvetenskapliga forskningsmiljöer som enligt inventeringen var aktiva 2010 är 223 forskningsmiljöer tillgängliga på webben, vilket innebär att var fjärde saknas. Vissa lärosäten förefaller bättre på att presentera den forskning som bedrivs. Bland de större universiteten är det som i störst utsträckning lyfter fram den utbild- 22SOU 2005:31 s. 8082. 23SOU 2005:31 s 3738. 24Askling (2008), s. 11. 25Underlaget i kapitel 4 bygger till stora delar på material från SOU 2009:94. FÖRSTUDIE UTBILDNINGSVETENSKAPLIG FORSKNING 2011/12:RFR12 ningsvetenskapliga forskningen på webben, bland de yngre utmärker sig Linnéuniversitetet. FIGUR 2 EXEMPEL PÅ AKTÖRER SOM SPRIDER FORSKNING Ytterligare ett grundläggande sätt att sprida forskningsrön är genom en lärarutbildning med forskarutbildade lärare som tar till sig de senast rönen samt att lärarna i skolan både vidareutbildar sig och även forskarutbildar sig. Ett exempel på spridning av forskningsrön är UVK:s återkommande konferens syfte är både att presentera aktuell forskning för forskare och andra intressenter och att verka som en mötesplats för dem som är intresserade av utbildningsvetenskaplig forskning. För att öka tillgängligheten och nå nya grupper arrangeras konferensen i samarbete med olika lärosäten runt om i landet. Konferensen 2011 arrangerades i samarbete med . Via sin webbplats har VR och UVK en gedigen katalog med samtliga projektansökningar fram till nu beviljade forskningsprojekt 201127. Webbplatsen har flera tematiska ingångar och sammanställningar för skolrelevant forskning, t.ex. tema rektor, samt särskilda ingångar för lärare, rektorer och elever. En annan viktig kanal är de tidningar och tidskrifter som riktar sig till pedagoger och lärare, t.ex. Lärarnas nyheter som återkommande har forskningsnyheter och temanummer baserade på forskningsrön. 26http:///franvetenskapsradet/kalendarium/resultatdialog.4.1b51eccd12de83a6cd48000186.html 27http:///forskningvistodjer/utbildningsvetenskap/forskningpagar.4.ead945b11f699b5085800023863.html. rad etablerade kanaler för att föra ut forskning och forskningsrön mellan universiteten och verksamheten i skolorna. Som tidigare nämnts är det lika väsentligt att det finns en mottagarkapacitet i verksamheten i skolan för denna forskning. För att spegla efterfrågan hos dem som tar emot forskningsresultaten gjorde utredningen nå ut och att nå ända fram28 två enkätundersökningar. Frågorna har gällt behov, spridning och användning av forskningsresultat. Sammanfattningsvis framgår av enkäterna att det finns ett behov av forskningsresultat, men att de borde vara mer konkreta och lättillgängliga. Önskemål framförs om praktiknära forskning och klassrumsforskning, men även om översikter. När det gäller spridningen av forskningsresultat förordas att forskningsspridningen bör ha dagens goda erfarenheter som utgångspunkt samt att det behövs en mer samlad funktion för forskningsspridning. Mötet och dialogen där forskning kan diskuteras och bearbetas antas öka användningen av forskningsresultat. Den bild som framkommer i enkäterna stämmer i stort sett överens med den som framkommit i andra sammanhang. Vetenskap & Allmänhet har exempelvis i ett par rapporter berört lärares inställning till vetenskap och forskningsbaserad kunskap. Åtta av tio av respondenter i en av dessa rapporter anser att det är viktigt att utnyttja resultat från pedagogisk forskning i undervisningen, medan sju av tio tycker att det är viktigt att ta med vetenskapliga resultat inom sitt/sina ämnesområden. Samma resultat som ovan visar också ett par genomförda studier i . En av dessa, gjord bland norska lärare, visar att lärarna anser att pedagogisk forskning sällan behandlar frågor som anses viktiga för det vardagliga arbetet och att forskning kan vara för abstrakt för att passa in i skolans arbetsmetoder. En av anledningarna till att det ser ut som det gör är, enligt respondenterna, att det saknas mötesplatser för dialog mellan forskning och praktik. Diskussionerna förs parallellt och respektive aktör känner inte till vad som pågår utanför sin egen arena. Vetenskap & Allmänhet kommer att starta ett treårigt projekt som ska undersöka skolvärldens syn på forskning och kontakter med forskare. Syftet är att utveckla ny kunskap om hur kan möta och ta till sig forskning.29 Det är inte ovanligt att det saknas koppling mellan utbud, efterfrågan, tillgänglighet och användning. Antingen finns ingen kunskap om hur den information som sprids kommer till användning, eller så konstateras att forskning och skolverksamhet är två parallella aktiviteter och att detta förhållande är svårt att förändra. Ett enkätsvar från utredningen säger följande: Allt finns tillgängligt, om man bara vet var man ska leta. Jag tror att väldigt många lärare inte tar sig tid, eller har ork. Med detta sagt menar jag 28Att nå ut och nå ända fram, SOU 2009:94. 29http:///2011/11/va-startar-stort-skolprojekt/. att man kan skapa hur många informationsvägar som helst, utan att kunskaperna når ut. Det handlar alltså mer om lärarkårens inställning än om bristen på information. Internationella erfarenheter visar också att det är svårt att hitta exempel på hur forskningsresultat används i praktiken. Utredningen anser därför att det är särskilt angeläget att skapa former för att underlätta och möjliggöra att forskningsresultat sprids och används. Detta styrks av ytterligare ett enkätsvar: Mellanmänskliga möten är oftast det som har störst genomslagskraft i skolan. Det finns inte tid att under arbetstid sitta ner och ta till sig nya forskningsresultat. Det bästa sättet att sprida resultaten är att en person med kunskap och egen erfarenhet berättar vidare för andra som därefter har konkret användning av informationen. Regionala utvecklingscentrum (RUC) och ämnesdidaktiska centrum Ett av utredningens huvudförslag var att det behövs en regional organisation, och den rekommenderar att regionala utvecklingscentrum (RUC) utnyttjas av universitet och högskolor och får denna roll. Några av de aktiviteter som anordnas av regionala utvecklingscentrum har visat sig vara särskilt framgångsrika när det gäller att koppla samman teori med praktik och att skapa mötesplatser. RUC är en länk mellan kommuner och skolor respektive högskolor och universitet och skulle därför kunna utgöra den arena där forskningsresultat diskuteras. RUC har utvärderats av år 2009.30 Av utvärderingen framgår både ris och ros från kommunernas sida. Erfarenheterna varierar från skepsis till översvallande uppskattning. Ett fåtal kommuner saknade helt och hållet kontakt med RUC, ofta på grund av avstånd, att centrumet ansågs vara för dyrt att anlita eller att man inte erbjöd den typ av tjänster kommunen var intresserad av. De tillfrågade kommunerna beskrev högskolan som en garant för forskningsbaserad kunskap, men denna sågs även av flera tillfrågade som alltför teoretisk och inte praxisrelaterad. Kommunerna nämner RUC i liten utsträckning som kanal för kunskapsöverföring. Om den kompetensutveckling RUC kan erbjuda följer högskolans ämneslogik, anses det finnas en risk för att den inte motsvarar kommunernas önskemål, som ofta gäller mer allmänna skolfrågor. Utvärderingen visar att, med undantag för för matematikutbildning (NCM), RUC inte förefaller vara betydande för arbetet med forskningsanknytning i skolan. föreslog i utredningen 200831 en annan organisatorisk lösning för att öka spridningen av utbildningsvetenskaplig forskning till skolvärlden. Ämnesdidaktiska centrum skulle införas för att bygga upp nätverk, inte minst internationellt, och skapa kontakt mellan lärosäten samt med olika ämnesföreningar för lärare. Detta skulle med hennes ord innebära att en nära samverkan initieras mellan lärosätena och lärare på fältet, vilket torde vara 30Sadurski s. 25. gynnsamt för lärarnas känsla för att den utbildningsvetenskapliga forskningen angår dem.32 Utöver detta föreslog även att de ämnesdidaktiska centrumen skulle kompletteras av en gemensam servicefunktion. Dennas uppgift skulle vara att ta fram kunskapsöversikter och jämförande studier i lättillgänglig form, samordna och stödja arbetet vid de olika centra och marknadsföra verksamheten internt och externt genom exempelvis en gemensam webbportal. budgetproposition föreslår regeringen en ny utvärderingsfunktion för utbildningsområdet. Regeringen bedömer att ett utvidgat uppdrag till IFAU sammantaget är det mest ändamålsenliga alternativet. Det nuvarande utbildningsuppdraget i IFAU:s instruktion, dvs. utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet, ska utvidgas till att även omfatta bl.a. utvärderingar av effekterna på elevers resultat. IFAU:s förvaltningsanslag ökas därför enligt förslaget med 2012, och beräknas bli ökat med 2013. beräknas anslaget öka med per år.33 5 Internationell utblick kring evidens inom utbildningsområdet Behovet av att kommunicera kunskap från forskning om utbildning till politiker, myndigheter och verksamma inom skolans område är prioriterat i flera länder. Nedan redovisas tre exempel på organisationer med uppgift att svara mot detta behov. De valda organisationerna finns i , och . En jämförelse visar att organisationernas verksamhet skiljer sig i åt i val av metod och arbetssätt, huvudsakliga målgrupper, vilka områden som täcks och graden av fokus på evidensbaserad kunskap. Jämförelsen belyser även komplexiteten i evidensbegreppet och att det finns olika sätt att förhålla sig till och tolka detta. Evidens och evidensbaserad kunskap är omdiskuterade begrepp, och det finns både förespråkare och motståndare till utvecklingen mot ökat fokus på evidens inom utbildningsområdet. Vissa anser att det behövs betydligt mer utbildningsvetenskaplig och pedagogisk forskning som baseras på effektutvärdering och som ger lärarna vägledning för hur de ska arbeta.35 Andra är 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 56. 34Underlaget om och är hämtat ur SOU 2009:95. 35Se exempelvis inlägg i Skolvärlden. kritiska och uttrycker en oro över att ökat fokus mot evidens kan leda till att endast den forskning som kan användas i skolan får pengar och att viss forskningstradition får ensamrätt på hur relationen mellan forskning och praktik bör förstås.36 Några centrala begrepp i diskussionen är följande.37 Begreppet evidens innebär att kunskap ska bygga på bästa möjliga vetenskapliga grund. Evidens, som betyder bevis (tydlighet), kan presenteras på en mängd olika sätt och bör inte likställas med säker kunskap. Eftersom en mängd faktorer gör att det är svårt att tala om en absolut sann kunskap hänvisas ofta till den bästa rådande evidensen. Evidensbaserad praktik inkluderar den för tillfället bästa vetenskapliga kunskapen, brukarens erfarenhet och önskemål samt den professionelles erfarenhet och förmågor.38 Evidensrörelsen sätter fokus på effekter av insatser och interventioner och arbetar för att sammanställa redan föreliggande kunskap och att synliggöra den aktuella bästa kunskapen och förmedla den till beslutsfattare i politiken och i praktiken.39 Den systematiska kunskapsöversikten är central inom evidensbaserat arbete. Den består av en sammanvägning av resultaten från ett stort antal studier av god kvalitet. Syftet är bl.a. att kunna visa på nyttan eller effekterna av olika insatser och åtgärder genom att besvara frågor som: Vad fungerar? Vad fungerar inte? Vad vet vi för lite om?40 Internationell jämförelse , och Nedan följer en kort sammanställning av identifierade likheter och skillnader mellan tre organisationer med uppdrag att sammanställa och sprida kunskap från den utbildningsvetenskapliga forskningen. Exemplen är Evidence for Policy and Practice Information and (EPPI-Centre) i 36Se exempelvis och (2008). 38SOU 2009:95 s. 34 definition. 39Bhatti m.fl. (2006); översättning från danska i SOU 2009:94 s. 34. 40Modifierad definition från (2008), s. 4. , Danish clearinghouse (DCU) i och Kunskapssenter for Utdanning i . Även What Works Clearinghouse i tas upp vid något enstaka tillfälle. Organisationerna beskrivs utförligare i bilaga 1. Både den brittiska och den danska organisationen är knuten direkt till universitet genom sin placering vid respektive pedagogiska universitetskole (DPU). Det norska kunskapscentret har också placerats i anknytning till en akademisk organisation, , men denna är inte direkt knuten till något universitet. I norska förarbeten41 framhävdes att en placering vid någon universitetsinstitution skulle kunna få konsekvensen att centret får en dubbelroll som både leverantör och utvärderare av forskning, att avståndet till praxis och myndigheter skulle bli för långt och att centret skulle komma att fokusera på teoridriven kunskapsproduktion. Det bör dock framhävas att liknande problem sågs även kring den placering vid som slutligen valdes. EPPI-Centre i har ca 20 anställda, den danska organisationen har 10 medarbetare varav två doktorander och den norska planerar för 56 anställda.42 Till skillnad från de andra två organisationerna, som enbart fokuserar på utbildningsfrågor, arbetar EPPI-Centre även med frågor kring social välfärd, lag och rätt, miljö, kultur och fritid samt organiseringen av offentlig sektor.43 Därmed är det svårt att direkt jämföra vad skillnaden i antalet anställda innebär mellan EPPI-Centre och de andra två organisationerna. Den danska och den brittiska organisationen finansieras via uppdrag och genom direkta anslag. Vad gäller den norska finansieringen anges enbart att denna planeras uppgå till 1015 miljoner norska kronor.44 uppgick det danska centrets finansiering till för lönekostnader, medan stod för lokalkostnader och kom från uppdragsverksamhet.45 Vid en jämförelse mellan EPPI-Centre och de mindre organisationerna är det viktigt att beakta att centrets arbete omfattar fler politikområden. Det har inte varit möjligt att finna några siffror kring centrets finansiering. Centrala målgrupper och uppdrag Både det brittiska och det danska centret riktar sig i huvudsak till beslutsfattare, forskare och verksamma inom skolområdet. Det norska centret riktar sig i 41Kunskapsdepartementet (2009). 42Det norska centret är fortfarande under uppbyggnad. 43http://eppi.ioe.ac.uk/cms/Default.aspx?tabid=3209. 44Forskningsrådet (2011). 45SOU 2009:94 s. 189. första hand till myndigheter och beslutsfattare och anger verksamma inom skolområdet som en mer indirekt målgrupp. I de norska förarbetena diskuterades möjligheten till ett s.k. vad-fungerar-centrum, som i första hand skulle rikta sig till praxisfältet. Dess målsättning skulle vara att förmedla kunskap till fältet och att vara involverat i utvecklingsarbete. Den norska utredningen ansåg att ett sådant uppdrag skulle kräva både stora resurser och systematiskt arbete över . Dessutom framhävdes att erfarenhet från andra liknande organisationer visat att svårigheterna att sprida kunskap till praxisfältet ofta underskattats.46 Huvudsakliga uppgifter samt omfattning Systematiserande kunskapsöversikter är centralt inom arbetet kring evidensbaserad policy och praxis. EPPI-Centre i anses vara världsledande vad gäller utvecklande av systematiska sammanställningar inom samhällsvetenskap och policyforskning.47 Centret har publicerat 17 systematiska översikter, varav 2 delvis behandlar utbildningsrelaterade frågor.48 Det danska centret tar fram 23 systematiska rapporter , men samlar även in sammanställningar från andra organisationer i och internationellt. En av huvuduppgifterna för det norska centret är att förmedla och summera kunskap från internationella kunskapsöversikter. Kunskapscentret ska inte prioritera upprättandet av egna systematiserande översikter.49 Det norska kunskapscentret synes ha valt en något bredare utgångspunkt än enbart evidensinriktningen.50 Forskningsbaserad praxis beskrivs rent allmänt bygga på en upplysningsmodell, snarare än en vad-fungerar-modell i . Det betyder bl.a. att inflytandet från forskning på policy och praxis i huvudsak är mer indirekt och långsiktigt. Även de danska och brittiska organisationerna har valt ett bredare metodologiskt angreppssätt än exempelvis det amerikanska What Works Clearinghouse. EPPI-Centre och DCU inkluderar resultat från både kvalitativ och kvantitativ forskning i sina översikter. Det amerikanska What Works Clearinghouse har i stället valt att endast använda studier som kan utryckas i kvantitativa statistiska mått.51 46Kunnskapsdepartementet (2009). 47SOU 2009:94 s. 187189. 48http://eppi.ioe.ac.uk. 49Framgår exempelvis av den norska budgetpropositionen och centrets opdragsbrev. 50Arvid , administrativ direktör för , understryker vikten av att centret ska vara anpassat till norska förhållanden. Hela bredden av kunskap kring utbildning är relevant, inte bara fokus vid evidens och sammanställningar från randomiserade studier. 51SOU 2009:94 s. 91. I de norska förarbetena framkom att av de intressenter52 som intervjuades inför beslutet att inrätta ett var flertalet positiva till inrättandet. I utredningen togs ett antal risker och aspekter värda att beaktas upp. Centrets självständighet kontra politiken, som man måste främja detta samband. Vikten av att centret bemannas med rätt kompetens. Kunskapsgenomgångarna kan komma att bli så tidskrävande att de ämnen och teman som tas upp är aktuella när materialet presenteras. Risk för att endast område kommer prioriteras på grund av det politiska intresset kring denna. Orealistiska förväntningar ställs på centret. Viktig forskning kan komma att uteslutas för att den inte passar in i modellerna för kunskapsöversikterna. I en vetenskaplig artikel53 lyfts ett antal lärdomar från EPPI-Centres verksamhet upp. Författarna identifierar både tekniska och metodologiska problem kring arbetet med systematiska kunskapsöversikter på det samhällsvetenskapliga och utbildningsvetenskapliga området. En stor utmaning visade sig vara sökandet efter litteratur. På grund av att databaserna inte uppgav tillräckligt utförlig information, som få studier levde upp till kraven om tillförlitlig forskningsdesign, var arbetet både tidskrävande och komplicerat. En ytterligare utmaning som identifierades var motståndet till evidensbaserad forskning inom delar av akademin samt det faktum att forskningen präglades mer av konkurrens än samarbete och utvecklande av en kumulativ kunskapsbas. 6 Kvaliteten i utbildningsvetenskaplig forskning En allmän garant för kvalitet i forskningsverksamheten är att finansiering av forskningsprojekt skett med peer-review-modellen som tillämpas bl.a. av VR, (UVK), och övriga statliga forskningsfinansiärer. Utöver finansieringsmodellen finns ytterligare ett antal sätt att bedöma kvaliteten i den utbildningsvetenskapliga forskningen, däribland publiceringsgrad i vetenskapliga tidskrifter via bibliometriska studier. Ytterst få bibliometriska studier har utförts inom det utbildningsvetenskapliga området. Det är av flera 52Trettiofem personer intervjuades från bl.a. Kunnskapsdepartementet, Utdanningsdirektoratet, , forskningsinstitutioner, Nationellt centrum för lärarutbildningen, skol- och förskoleledare och mäklarorganisationerna i och samt . 53Oakley m.fl. (2005). skäl: det är ett relativt nytt område, mångfasetterat och tvärvetenskapligt och med många mättekniska svårigheter. Den kunskap som genereras och förvaltas inom utbildningsvetenskap har ibland ifrågasatts, ibland utifrån tillämpbarhet, ibland utifrån vetenskaplig kvalitet. utredning om forskningskommunikation inom utbildningsvetenskap () har låtit utreda forskningskommunikation inom utbildningsvetenskap54. I studien analyserades även frågan om kvalitet i utbildningsvetenskaplig forskning. Utgångspunkten för studien var de drygt 2 200 forskare som 20012007 medverkat i minst en ansökan om forskningsanslag för pedagogisk forskning hos VR:s utbildningsvetenskapliga kommitté eller på annat sätt sökt medel hos VR. Drygt 650 av dessa forskare var knutna till något av universiteten i , eller . En stor andel av forskarna kommer från ämnen eller institutioner som förknippas med utbildningsvetenskap, dvs. pedagogik och didaktik (). Signifikanta andelar av de sökande hör emellertid hemma utanför det traditionella utbildningsvetenskapliga fältet (huvudsakligen humaniora och samhällskunskap). För de ca 650 forskarna i urvalet har uppgifter inhämtats om deras publicering . Drygt 4 000 publikationer har identifierats. Frågeställningar i studien var bl.a. följande Vilka forskare finner vi inom det utbildningsvetenskapliga fältet i ? Inom vilka vetenskapliga områden finner vi dem? Var publicerar sig utbildningsvetenskapliga forskare? Inom vilka typer av publikationer? Hur ser det svenska deltagandet ut i den internationella utbildningsvetenskapliga diskursen? I vilken mån citeras svensk utbildningsvetenskap och hur ser citeringsmönstren ut i de svenska publikationerna? Web of Science är en tjänst som tillhandahålls av det amerikanska företaget och har varit den främsta källan för utvärderande bibliometri då databasen är multidisciplinär och har en internationell täckning av refereegranskade55 tidskrifter. Databasen ger åtkomst till tre citeringsindex, Science Citation Index Expanded (täckning 1945), Social Sciences Citation Index (täckning 1956) samt Arts & Humanities Citation Index (täckning 1975). Sammantaget täcker dessa ca 10 000 refereegranskade tidskrifter.56 I rapporten förs en diskussion om svårigheterna med att använda det vedertagna kvalitetsmåttet indexet /of Science. 54Forskningskommunikation och publiceringsmönster inom utbildningsvetenskap. En studie av svensk utbildningsvetenskaplig forskning vid tre lärosäten, (VR rapport 10:2010). 55Artiklarna granskas enligt peer-reiview-modellen. 56http:///bibl/publicering/bibliometri/databaser-for-bibliometrisk-analys.html. Författarna anser bl.a. att of Science är mindre lämpat för det utbildningsvetenskapliga fältet genom dess få uppgifter om tidskrifter inom utbildningsvetenskap. Om detta index trots allt används blir resultatet att antalet artiklar per lärosäte är försvinnande litet. Exempelvis finner man att , som är det lärosäte som publicerat mest, inte kommer upp till mer än 40 publikationer och antalet citeringar och lärosäte uppgår till 34 stycken. Det låga antalet publikationer och citeringar gör det inte möjligt dra meningsfulla slutsatser om citeringsgrad och citeringsmönster inom den utbildningsvetenskapliga forskningen vid landets lärosäten. Underlaget är alltför svagt för att göra meningsfulla rangordningar av lärosätenas utbildningsvetenskapliga forskning på grundval av citeringar enligt /of Science. Utifrån dessa resultat ifrågasätter författarna meningsfullheten av dessa citeringsmått som sätt att mäta forskningskvalitet inom utbildningsvetenskap i dess olika delar.