rir · H0B54 · 2012-03-13 00:00:00 — 1978/79:119, Om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning. högskolereform innebar att en sammanhållen utbildningsorganisation för alla eftergymnasiala utbildningar skapades. Vidare samlades även sektorsforskningen inom högskolan snarare än vid resurser ska kunna användas rationellt och verksamheterna befrukta varandra. 1989, Sektorsforskningens reorganisation s. 204; 1989, Sektoriell forskning och utveckling. 51 kap. 2, 4 och 5 §§ högskolelagen (1992:1434). 2004/05:162, Ny värld ny högskola (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Ett viktigt motiv för den nya strukturen för grundutbildningen är att skapa en gemensam ram för samverkan mellan lärosäten i . GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET I budgetpropositionen betonar regeringen att verksamheten vid svenska universitet och högskolor ska hålla hög internationell kvalitet och bedrivas effektivt.7 Högre utbildning behövs för välutbildad arbetskraft och skapar förutsättningar för ökad kunskap och forskning. Universitet och högskolor med hög kvalitet är avgörande för att stärka konkurrenskraft.8 För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra.9 2.2En betydande sektor i staten En fjärdedel av statens anställda finns inom högskolan som därmed är den största statliga sektorn.10 Antalet studenter och anställda vid landets cirka 40 lärosäten uppgår sammanlagt till närmare en halv miljon.11 Även resursmässigt är högskolan en av de största sektorerna inom staten. Medlen för utbildning och forskning har ökat . Av figur 1 framgår att lärosätena 2010 tog emot för sin verksamhet. av finansieringen kommer från offentliga finansiärer, varav drygt två tredjedelar är direkta anslag över statsbudgeten. Om även kostnader för centrala myndigheter och studenternas studiemedel inkluderas, omsätter högskolesektorn motsvarande av BNP.12 2011/12:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 60. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation (bet. 2008/09:UbU4, rskr: 2008/09:160); prop. 2011/12:1, s. 42. Tanken om forskning och högre utbildning som en tillväxtmotor är inte ny. Den har präglat forsknings- och högskolepolitiken om än med lite varierande recept för att nå de övergripande målen. Se till exempel 2000, Universiteten och omvandlingen av , s. 8494 samt 2001, Konsensus och kontrovers. 2011/12:1, utgiftsområde 16, s. 62. 10HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 3 och s. 59. 11Det finns 34 statliga lärosäten. Vidare finns , i och samt ytterligare enskilda utbildningssamordnare. 12HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 69 och tabell 7. Direkta statsanslag utgjorde av lärosätenas totala kostnader på . ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Anslag, bidrag och avgiftsintäkter till högskolan, miljarder kronor (pris) Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Beloppet för forskning och forskarutbildning har skattats av och det skiljer sig från den summa för lärosätenas intäkter som framgår i årsrapporter. I beräkning av lärosätenas intäkter har kompenserats för att det inte går att utläsa hur stora belopp som inbetalats från externa finansiärerna i årsredovisningarna (och därmed inte heller i högskolestatistiken). De intäkter av externa medel som redovisas i årsredovisningarna avser hur mycket av sådana intäkter som förbrukats under redovisningsåret, inte hur mycket som inbetalats. beräkning innebär att till beloppet av förbrukade forskningsbidrag (intäkter av bidrag) har årets förändring i oförbrukade bidrag adderats och årets förändring i upplupna intäkter subtraherats. I jämförelse med övriga statliga myndigheter är universitet och högskolor överlag stora enheter. Över hälften av landets lärosäten hade 2010 fler än 1 000 anställda (årsarbetskrafter). Motsvarande andel för övriga statliga myndigheter var knappt 10 procent.13 Några lärosäten är mycket stora med flera tusen anställda, medan andra lärosäten inte har fler anställda än en fakultet eller stor institution vid ett större lärosäte. Bland de mindre lärosätena återfinns de konstnärliga högskolorna i Stockholm.14 13Statskontoret 2010, Färre men större. Statliga myndigheter åren 20072010. Av Statskontorets statistik framgår att medianstorleken bland lärosätena 2010 var 760 årsarbetskrafter. Bland 22 myndigheter utanför högskolan med mer än 1000 årsarbetskrafter fanns Försvarsmakten med nästan 15 000, med 11 000 och Arbetsförmedlingen med nästan 10 000 årsarbetskrafter. Dessa stora myndigheter har ett antal arbetsställen spridda över landet. 14HSV 2011, Universitet & Högskolor. Av sammanlagt 46 600 anställda (helårspersoner) inom högskolan 2010 fanns ca 5 000 vid . och hade båda ca 4 000 anställda. Bland högskolorna hade 1 000 anställda och Högskolan på 200. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET 2.3Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Expansionen av den svenska högskolan tog fart i samband med högskolereform när tolv nya högskolor inrättades. har antalet registrerade studenter mer än fördubblats från 150 000 till över 350 000.15 har var tredje svensk en högskoleutbildning, vilket är något över genomsnittet för OECD.16 Fyra av tio svenska gymnasiestudenter går vidare till högskolan. beror dock studiebenägenheten på föräldrarnas utbildningsnivå. Det är vanligare för kvinnor än män att läsa vidare efter gymnasiet. Av alla studenter är kvinnor. Den högre utbildningen är indelad i tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå samt forskarnivå. Det innebär att utbildningen kan avslutas med examina på olika nivåer. På grundnivå finns bland annat kandidatexamen och vissa yrkesexamina. På avancerad nivå finns magisterexamen och masterexamen samt olika yrkesexamina. /11 examinerades 59 400 studenter från högskolan. Nästan var fjärde examen är en masterexamen och en stor andel av dem tas av utländska studenter.17 Andelen studenter som slutför sina kurser med godkänt resultat har sjunkit , både på generella program och på distansutbildningar. Minskningen har varit särskilt stor på fristående distanskurser, där mindre än hälften av studenterna slutför sina studier.18 Antalet studenter påverkas av både demografi och konjunkturer. Figur 2 visar att antalet helårsstudenter har ökat med undantag för perioden 20042008. Nedgången var en effekt av ett gynnsammare konjunkturläge som ungdomskullarna började plana ut. 15HSV 1998, . Utvecklingen vid de mindre och medelstora högskolorna ; HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 19 och tabell 1, s. 106. läste vid universitet, vid nya universitet och resterande vid högskolor. 16OECD 2011, Education at a Glance, s. 34 tabell A1.1a. I hade av befolkningen () högskoleutbildning . Genomsnittet var för hela OECD-området. Jämför med HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 19. 17HSV 2011, Rekordmånga examinerade från högskolan: HSV 2011; Universitet & Högskolor. s. 1929 och tabell 1, s. 106. /10 utgjorde utländska studenter av dem som tog masterexamen. 18HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 26. Den genomsnittliga prestationsgraden för högskoleutbildningar har sjunkit från 2004/2009/10. Prestationsgraden skiljer dock markant mellan olika typer av utbildningar. Lägst är prestationsgraden på fristående kurser som lästes på distans, där slutförde sina kurser. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Att antalet studenter inte sjönk ännu mer, berodde på en ökad rekrytering av internationella studenter. har även antalet distansstudenter ökat. /10 utgjorde dessa en tredjedel av studenterna.19 Under loppet av har högskolan tagit emot drygt 36 000 fler helårsstudenter. Detta har skett både i form av regeringens särskilda satsningar på fler studieplatser i spåren av finanskrisen och att en del lärosäten har tagit emot fler studenter än vad det årliga grundutbildningsanslaget motsvarar.20 Förändring i antal helårsstudenter 20002010, = index 100 Källa: HSV, NU-databasen; HSV, Högskolans ekonomi 19972007. kommer ungdomskullarna att minska och detta förväntas leda till en minskad efterfrågan på studieplatser från svenska studenter. Därtill kommer att det har införts studieavgifter för studenter som inte är medborgare inom EES-området eller Schweiz.21 Som en följd av detta förväntas antalet internationella studenter att minska kraftigt. 19HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 19. Av de 134 000 distansstudenterna /10 bedrev 84 000 enbart distansutbildning, medan 50 000 kombinerade distansstudier med campusstudier. Distansstudenternas andel av helårsstudenterna är dock betydligt mindre, nämligen . 20Om regeringens särskilda satsningar se t.ex. prop.2010/11:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 69. 21Enligt beslut enligt prop.2009/10:65, Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (bet. 2009/10:UbU15, rskr 2009/10:230) ska studieavgifter för utbildning på grundnivå och avancerad nivå tas ut för utbildning som bedrivs efter . Beslutet har beräknats medföra en sänkning av anslagen för grundutbildning med 111 miljoner 2011 och i storleksordningen 500 miljoner när reformen fått fullt genomslag. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Även forskningen har expanderat. Med av BNP är ett av de länder som relativt sett satsar mest på forskning. Merparten bedrivs som forsknings- och utvecklingsarbete vid svenska storföretag. Den forskning som finansieras med offentliga medel motsvarar cirka en procent av BNP. Sådan forskning bedrivs nästan uteslutande inom universitet och högskolor.22 Forskning respektive konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs vid samtliga lärosäten även om omfattningen varierar påtagligt mellan lärosätena. Vid svarar forskningen för av de samlade kostnaderna. Motsvarande andel för Lunds och är . Vid högskolorna utgör forskningen en betydligt mindre del av kostnaderna för verksamheten, i genomsnitt . Lägst är andelen vid de konstnärliga högskolorna, där anslaget för konstnärligt utvecklingsarbete i genomsnitt utgör av de totala verksamhetskostnaderna.23 En stor andel av den forskning som bedrivs i utförs av doktorander inom ramen för deras avhandlingsarbete. I forskarutbildningen ingår även kursläsning. Den kan avslutas med en licentiatexamen eller en doktorsexamen.24 och många högskolor bedriver utbildning på forskarnivå. Doktorander kan även vara verksamma vid lärosäten utan examenstillstånd för sådan utbildning men är då antagna vid ett annat lärosäte. Antalet doktorsexamina har ökat kraftigt , även om antalet fallit något när den högsta nivån noterades. bedrev 17 700 personer studier på forskarnivå i . Antalet nya forskarstuderande uppgick detta år till nästan 3 500, varav en tredjedel var utländska studenter. avlades 2 600 doktorsexamina och 700 licentiatexamina. En tredjedel av de som disputerar för doktorsgraden beräknas få anställning inom akademin.25 22SCB 2011, FoU-utgifter och FoU-årsverken i företagssektorn, universitets- och högskolesektorn samt offentlig sektor , , ; HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 69. 23HSV 2011, Universitet & Högskolor. , tabell 7, s. 116, och tabellbilaga tabell 12. 24Enligt bestämmelser i 1 kap. 11 och 12 §§ högskolelagen (1992:1434). 25HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 33 och 39; SOU 2007:98 Karriär för kvalitet, s. 217. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Trots stora satsningar på högre utbildning och forskning finns tecken på att inte fullt ut får samma genomslag när det gäller vetenskaplig publicering respektive resultat i form av kommersiella produkter som länder man ofta jämför med.26 ligger på en sjätteplats bland världens forskningsnationer när det gäller citeringar i vetenskapliga tidskrifter. Antalet citeringar ligger stabilt men i relativa termer har tappat gentemot länder som , och . Endast ett fåtal ämnesområden vid svenska lärosäten lyckas få fram resultat som når ett stort genomslag.27 När förutsättningar för att omsätta forskning till innovationer mäts bland EU- länder ligger i topp följt av , och . faller särskilt väl ut vad gäller finansiering, länkar mellan forskning och industri samt intellektuella tillgångar. Däremot tycks de svenska satsningarna på forskning och utveckling inte i motsvarande grad ge resultat i form av innovationer som tas i bruk i samhället och ger ekonomiskt genomslag.28 fanns 70 100 anställda vid landets lärosäten, exklusive doktorander. Det motsvarade 46 600 helårspersoner. Av figur 3 framgår att antalet anställda har minskat , trots att både antalet studenter och resurstillgången har ökat. Framförallt är det kategorin administrativ och teknisk personal som har minskat. Undervisande och forskande personal har däremot ökat med undantag . Sammantaget uppgick den undervisande och forskande personalen 2010 till 26 400 helårspersoner. 26Uppgifter om publiceringar hämtas ur den så kallade Web of Science. Uppgifter om förutsättningar för forskning och utveckling samt i vilken mån FoU-resultat kommersialiseras redovisas bland annat i Innovation Union Scoreboard 2010, The Innovation Unions Performance Scoreboard for Research and Innovation. 2008/09:50, s. 3537, konstaterades att från att ha tillhört de högst citerade nationerna i världen nu närmat sig ett internationellt genomsnitt. 27Vetenskapsrådet 2010, Den svenska produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer, VR rapport 2010:1. Med ett stort genomslag avses i denna rapport tiondelen mest citerade artiklar i världen. Sådana artiklar står tillsammans endast för av samtliga svenska publikationer. Svenska forskare lyckas främst få genomslag när de samarbetar med utländska Detta skiljer dem från kollegorna i och , som har lyckats få ett ökat genomslag även i nationellt producerade publikationer. Måttet i bygger på fältnormerade citeringar. 28Innovation Union Scoreboard 2010, s. 49. Se indikatorerna Linkage & Entrepreneurship, Innovators och Economic Effects. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET finns fler lektorer och professorer än för sedan. Ökningen av antalet professorer hänger samman med den så kallade befordringsreformen, som innebar att en kvalificerad högskolelektor hade möjlighet att ansöka om att bli professor. Den största ökningen står dock kategorin övrig forskande och undervisande personal för. Denna grupp är nästan lika stor som gruppen högskolelektorer och den består till stor del av yngre forskare med extern finansiering som ännu inte har en tillsvidareanställning.29 Sammantaget är nästan en tredjedel av personalen vid universitet och högskolor visstidsanställd och detta är vanligare bland kvinnor.30 Totalt antal anställda och antal undervisande och forskande personal vid lärosätena 20002010 (helårspersoner, exklusive doktorander) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Källa: HSV, NU-databasen. Utöver den forskande och undervisande personalen fanns 12 500 helårsdoktorander 2010. Av dessa var drygt hälften anställda som doktorander. Övriga doktorander har annan anställning i eller utanför högskolan eller har utbildningsbidrag eller stipendier som studiefinansiering.31 Undervisning och forskning är de dominerande arbetsuppgifterna i högskolan. Den forskande och undervisande personalen och doktoranderna ägnar i genomsnitt något mer tid åt forskning än åt undervisning. 29HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 6065. Antalet professorer var 2010 drygt 4 500 och antalet universitetslektorer 7 100. Personal inom kategorin annan forskande och undervisande personal uppgick till 5 500. 30SOU 2007:98, Karriär för kvalitet, s. 128154; SCB, UF SM1001. En delförklaring är att vissa anställningar tidigare skulle vara tidsbegränsade enligt högskoleförordningen. Det är dock inte forskarassistenttjänster eller andra tidigare reglerade anställningar som ökat. Dessa regleringar är nu borttagna i det nationella högskoleregelverket . regleras enbart anställningar som lektor och professor. Övriga anställningar och befordringsmöjligheter beslutar lärosätena själva om. 31HSV 2011, Universitet & Högskolor. , s. 95 och 113. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN av arbetsveckan ägnas åt forskning. Övrig tid delas jämnt mellan undervisning och övriga arbetsuppgifter, såsom administration och olika expertuppdrag. Arbetsveckan överstiger vanligen 40 timmar.32 Fördelningen mellan forskning och undervisning varierar mellan personalkategorier och vetenskapsområden. En del undervisar nästan enbart, medan andra huvudsakligen lägger sin tid på forskning. Minst tid för forskning har adjunkter, lektorer och professorer. Lektorer ägnar i genomsnitt av sin arbetstid åt forskning, medan motsvarande andel för professorer är . En fjärdedel av professorernas forskningstid går dock åt till att skriva ansökningar. Forskarassistenter, forskare med extern finansiering och doktorander ägnar merparten av sin tid åt forskning.33 Högskolesektorn har expanderat och internationaliserats. Lärosäten världen över konkurrerar om begåvade studenter och excellenta forskare. Utvecklingen ställer såväl lärosäten som länder inför en rad utmaningar när det gäller hur högre utbildning och forskning ska organiseras och finansieras. har ett stort antal lärosäten och dessa är spridda över landet. Bakom denna utveckling ligger politiska målsättningar om breddad rekrytering och att lärosätena ska bidra till ekonomisk utveckling i olika regioner. Oavsett storlek och geografiskt läge förväntas varje lärosäte bedriva utbildning och forskning av hög kvalitet. Verksamheten ska uppfylla övergripande mål som handlar om samhällsnytta dagens och framtidens behov av kompetens och kvalificerad kunskap inom hela samhället ska tillgodoses. Högskolan har också fungerat som en buffert vid ökad arbetslöshet under konjunkturnedgångar. Fler studenter har kunnat beredas studieplatser, dels genom regeringens särskilda satsningar, dels genom lärosätenas förmåga att erbjuda studieplatser utöver det antal som rymts inom det årliga anslaget. 32HSV 2011, av forskningstiden ägnas åt att ansöka om forskningsmedel, Statistisk analys; HSV 2008:22 R, Frihetens pris ett gränslöst arbete. En tematisk studie av de akademiska lärarnas och institutionsledarnas arbetssituation; HSV 2010:14R, Lärare och forskares arbetstid en studie baserad på statistik, s. 100. Enligt den senare studien var den genomsnittliga arbetstiden för professorer , och för lektorer . 33HSV 2010:14R, s.1316 och 2728; HSV 2011, av forskningstiden ägnas åt att ansöka om forskningsmedel, Statistisk analys. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Vidare har högskolan svarat upp mot ambitioner om en ökad internationalisering. Minskande ungdomskullar och sämre förutsättningar att rekrytera studenter utanför EES-området och på grund av studieavgifter innebär dock en utmaning för många lärosäten . Högskolans forskning har ökat något mer än grundutbildningen. Både i monetära termer och mätt som anställdas tid utgör forskning lärosätenas största verksamhet. Det finns dock stora skillnader mellan lärosätena. Vid större universitet kan forskningen utgöra av verksamhetens samlade kostnader. Vid mindre högskolor och konstnärliga högskolor utgör däremot forskning och konstnärligt utvecklingsarbete endast en mindre del av verksamheten. som studenterna blivit fler och resurserna till forskning och forskarutbildning ökat, har antalet anställda vid lärosätena totalt sett minskat. Nedskärningar har framförallt gjorts bland teknisk och administrativ personal, medan den forskande och undervisande personalen har ökat något. De som forskar och undervisar är ofta visstidsanställda och för många är anställningen beroende av bidrag från externa forskningsfinansiärer. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET 3Resursstyrning av forskning och forskarutbildning Mer än hälften av de resurser och den tid som läggs på lärosätenas verksamhet går till forskning och forskarutbildning. Vid lärosätet ska forskarnas frihet att fritt välja frågeställningar och metod värnas. Likaså ska lärosätena kunna stå självständiga i förhållande till såväl offentliga som privata finansiärer. Ett viktigt led i regeringens styrning av forskningen i högskolan är det system som valts för att tillföra statliga resurser för forskning till högskolan. I detta kapitel behandlas i vilken mån detta system för finansiering skapar drivkrafter för lärosätena att uppnå de övergripande målen om kvalitet och effektivt resursutnyttjande. Kapitlet bygger på iakttagelser från tidigare granskningar och intervjuer med företrädare för universitet, högskolor samt övriga berörda myndigheter. 3.1Ökad konkurrens i forskningsfinansieringen Högskolans resurser för forskning har ökat något mer än resurserna för grundutbildning. mottog högskolan för att bedriva forskning och forskarutbildning.34 Systemet för tilldelning av statliga resurser till högskolans forskning är tudelat. För det första tilldelas medel direkt över statsbudgeten i form av anslag.35 För det andra tillförs lärosätena medel via statliga forskningsråd och andra statliga myndigheter som finansierar forskning.36 Externa medel söks normalt 34Beloppet har beräknats utifrån uppgifter i NU-databas. Se anmärkning till Figur 1 i avsnitt 2.2. 35Till dessa anslag hör utöver anslag för forskning och forskarutbildning och anslag för konstnärligt utvecklingsarbete också anslaget ersättning för klinisk forskning, och utbildning som tilldelas lärosäten med läkarrespektive tandläkarutbildning. 36Med de statliga forskningsråden avses (), för arbetsliv (FAS) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN i konkurrens mellan olika forskare och lärosäten och de erhålls antingen som forskningsbidrag eller i form av avgifter som betalning för uppdragsforskning.37 Av de totala resurserna för forskning i högskolan svarade anslag för , forskningsbidrag för och avgifter för 10 procent.38 Forskningsbidragen har ökat mer än anslagen och anslagens andel av de totala forskningsmedlen har därför sjunkit något. Den stora förändringen inträffade . Samma mönster kan ses inom hela OECD-området. har en lägre nivå basfinansiering än många andra länder.39 Huvuddelen av forskningsbidragen kommer från offentliga finansiärer. Dessa svarade 2010 för drygt hälften av bidragsfinansieringen, vilket innebar en ökning jämfört . Två tredjedelar av den offentliga finansieringen kom från de statliga forskningsråden och . Därutöver är även kommuner och landsting samt övriga forskningsfinansierande myndigheter stora bidragsgivare. Anslaget för forskning och forskarutbildning på statsbudgeten ger en basfinansiering som ska ge lärosätena ett handlingsutrymme när det gäller forskning och utbildning på forskarnivå. I linje med forsknings- och innovationspropositionen 2008 har anslaget förstärkts och fördelningen mellan lärosätena delvis konkurrensutsatts.40 Merparten av anslaget fördelas alltjämt med utgångspunkt i vad respektive lärosäte erhållit föregående år och på grundval av regeringens helhetsbedömning av lärosätet. har dock dock en del av anslaget beräknats med hänsyn till resultatindikatorer i syfte att framgångsrika lärosäten ska tilldelas extra resurser. 37Då medel betalas ut som forskningsbidrag, har bidragsgivaren inte rätten till resultaten. Forskningen ska genomföras i enlighet med ett kontrakt som upprättas. Vid uppdragsforskning har uppdragsgivaren större inflytande över forskningens planering och genomförande och det är uppdragsgivaren som äger resultaten. Externa medel kan tilldelas ett lärosäte av såväl offentliga som privata forskningsfinansiärer. Bland de offentliga finansiärerna återfinns de statliga forskningsråden, och andra forskningsfinansierande myndigheter som , och Sida, samt forskningsstiftelserna. Kommuner och landsting finansierar också forskning. Bland de privata finansiärerna återfinns företag och organisationer som t.ex. Cancerfonden och . 38HSV, NU-databasen. I posten anslag har medel under anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor m.m., vars fördelning föreskrivs av regeringen men utbetalas som bidrag via Kammarkollegiet, inkluderats.