mot · H002A393 · 2012-10-05 00:00:00 — och regeringen kom 2008 överens om en reform av reglerna för arbetskraftsinvandring. Detta resulterade i att har ett av världens mest öppna system för arbetskraftsinvandring. vill värna och utvidga denna öppenhet. Tyvärr förekommer överträdelser av reglerna för arbetskraftsinvandring. vill motarbeta detta genom efterhandskontroller, samkörning av myndighetsregister, skadeståndsmöjligheter för arbetstagare som utnyttjats, svartlistning av oseriösa arbetsgivare med mera. vill också göra det lättare för asylsökande som fått avslag att kunna ansöka om arbetstillstånd utan att lämna landet. vill slopa de studieavgifter som regeringen har infört för internationella studenter. Avgifterna utgör ett hinder för människor att ta sig till och gör dessutom att värdefullt kompetensutbyte går förlorat både för och för studenternas hemländer. anser att studenter som har stannat minst två terminer i ska kunna stanna efter avslutade studier för att kunna hitta ett förvärvsarbete här. var ett av de länder som var med och utarbetade den internationella för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs med stor majoritet av . Konventionen är tänkt att reglera grundläggande rättigheter för alla som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Konventionen trädde i kraft . har dock ännu inte ratificerat konventionen. De 43 länder som skrivit under konventionen har det gemensamt att de i de allra flesta fall är utvecklingsländer, i från vilka migranterna kommer. anser att bör ratificera migrantarbetarkonventionen för att tillvarata migrantarbetares och deras familjers intressen och motverka exploatering av dessa. Dagens regelverk är byggt utifrån en föreställning att migration endast handlar om att en individ helt enkelt förflyttar sig från land A till land B. Verkligheten ser annorlunda ut. Människor är mer rörliga och flyttar kanske vidare till land C eller fram och tillbaka mellan land A och B. vill anpassa dagens regelverk efter dessa nya mönster. Permanenta uppehållstillstånd bör därför inte återkallas automatiskt när en människa flyttar från , utan bör kunna gälla i åtminstone . De (om max ) som en person måste ha varit i för att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd bör kunna uppfyllas i stället. vill också att svenska utlandsmyndigheter på ett mer systematiskt sätt skapar kontaktytor mot den utvidgade svenska diasporan (svenska och utländska medborgare som har anknytning till ). som gränskontrollerna mellan EU:s länder har försvunnit har murarna mot omvärlden byggts allt högre. EU:s migrationspolitik syftar tyvärr i hög utsträckning till att hålla människor utanför EU. Även om högutbildad arbetskraft från länder utanför EU i större utsträckning än tidigare uppmuntras byggs murarna allt högre för så kallade irreguljära migranter. Människor som söker sig till EU för att fly undan förföljelse eller fattigdom har få möjligheter att lagligt kunna ta sig till EU, trots att rätten att söka asyl är en mänsklig rättighet. ser positivt på en harmonisering av migrationspolitiken, förutsatt att det inte förhindrar medlemsstater från att agera mer generöst i förhållande till den enskilda migranten. Fler medlemsstater behöver ta ett större ansvar för asylsökande, och mottagandet måste förbättras i många länder. Fler lagliga vägar till EU behövs. Att det för många människor inte finns några lagliga sätt att ta sig till EU leder till att fler människor väljer allt farligare rutter. Tusentals människor dör på . Denna utveckling måste vändas. EU:s gränskontrollbyrå Frontex ska inte användas för att förhindra människor från att ta sig till EU. Uppdraget som byrån har måste ändras fundamentalt så att Frontex omvandlas till en livräddande och stödjande myndighet. Transportörsansvaret, som innebär att transportföretagen kan drabbas av sanktioner ifall de har med sig en resenär som inte har rätt inresedokument, bör avskaffas. Det bör vara möjligt att kunna söka asyl via EU-beskickningar utomlands och kunna ansöka om asylvisum. Dublinförordningen bör avskaffas och människor ges möjlighet att söka asyl i det tilltänkta destinationslandet. Om Dublinförordningen inte kan avskaffas bör använda sig av undantagsbestämmelserna i förordningen och inte skicka tillbaka ensamkommande barn till och på grund av dessa länders nuvarande undermåliga mottagande. Behoven och förutsättningarna för människor som kommer hit ser mycket olika ut. Några är på flykt undan förföljelse med hemska upplevelser i bagaget. Några kommer hit för att arbeta eller plugga. Några kommer hit som anhöriga. Några är välutbildade, andra är lågutbildade. Oavsett bakgrund är det viktigt att de får en bra start där det svenska samhället tillgodoser deras individuella behov och tar till vara deras unika potential. vill därför stärka insatserna för nyanlända3. De svenska kommunerna ska ha ett ansvar för att bedriva en sammanhållen verksamhet för introduktion av nyanlända flyktingar i kommunen. råder en alltför ojämn kvalitet i flyktingmottagandet. Många kommuner säger nej till flyktingmottagande och tar inte sitt ansvar för att hjälpa människor som flytt i enlighet med internationella konventioner som skrivit under. publicerar en så kallad svart lista med de kommuner som säger nej till att ta emot flyktingar. Särskilt oroväckande är det att kommuner nekar mottagande av ensamkommande barn, en grupp av asylsökande som är särskilt utsatt. Stor platsbrist råder i landet på grund av detta, och ofta tvingas de ensamkommande ungdomarna vänta i tillfälliga transitboenden under långa perioder innan de får ett värdigt mottagande. anser att kommuner inte ska kunna neka att ta emot ensamkommande barn och att detta bör införas i lag. Många små kommuner kan känna en oro över att kunna hantera sfi, administration och annan verksamhet som berör nyanlända. För att underlätta för kommunerna bör länsstyrelserna/regionerna ges ett större samordningsansvar regionalt. Dagersättningen till asylsökande har inte höjts och är skamligt låg. För många asylsökande är det omöjligt att klara sig på den låga ersättningen. Det är ovärdigt att har en så låg dagersättning för asylsökande och det bör därför tillsättas en utredning som ser över nivån på ersättningen. Asylsökande kan antingen välja att bo på Migrationsverkets anläggningsboenden (ABO) eller välja att hitta ett eget boende (EBO). Om de väljer eget boende istället för anläggningsboenden får de ingen hyresersättning, vilket har funnits tidigare. Därför befinner de sig i en mer ekonomiskt utsatt position än de som väljer ABO och får hela hyran betald av . värnar asylsökandes möjlighet att välja eget boende och är kritiskt till alla förslag som syftar till att begränsa denna rätt och införa någon form av kommunarrest för asylsökande. Vi ser dock problem med den ekonomiskt utsatta situation de som väljer EBO befinner sig i, vilket ofta leder till trångboddhet. anser därför att de som väljer eget boende ska få en hyresersättning som motsvarar kostnaden för vad det kostar att bo på Migrationsverkets anläggningsboenden. På så sätt blir systemet mer rättvist, och fattigdom och trångboddhet kan minska. Den kommunala introduktionsverksamheten ska i samarbete med berörda myndigheter kartlägga den enskilda individens förutsättningar och stimulera till såväl enskilt ansvarstagande och självförsörjning som till att stärka den enskildes rättigheter i det svenska samhället. Möjligheterna för kvinnor och barn att delta måste förbättras. Kompetensutveckling och utbildningsprogram ska erbjudas som motsvarar de individuella förutsättningar. Här ska konkurrens mellan privata och kommunala alternativ uppmuntras. Kontakterna mellan myndigheter, kommun, landsting med flera måste ske mer systematiskt och i ett tidigare skede. ska exempelvis informera kommuner om nyanlända barn i förskole- eller skolålder. Kommunerna måste då kontakta familjerna för att erbjuda dem plats. Denna kontakt ska tas på det språk som familjen kan bäst. En individuell bedömning ska göras för att avgöra om nyanlända ska placeras i särskilda förberedelseklasser eller vanlig klass. Tiden i förberedelseklass bör begränsas och innehålla vissa ämnen med deltagande i vanliga klasser. Förslagen under kapitel 5 tillsammans med förslagen under 6.1.1, 6.1.2 och 6.1.3 utgör vår politik för en mer human och öppen asyl- och flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer human och öppen asyl- och migrationspolitik. anser att det är ett stort problem ur såväl individ- som samhällsperspektiv att personer inte får möjlighet att arbeta med det de är utbildade till. vill stärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. Där kompletteringsutbildningar behövs är det viktigt att de medel som anslås motsvarar efterfrågan hos personer med utländsk utbildning. Dessutom bör möjligheterna till yrkespraktisk validering utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. 6.2Åtgärda bristerna i etableringsreformen Enligt Statskontorets utvärdering av etableringsreformen finns stora brister i systemet.4 Många nyanlända får inte en etableringsplan . Aktiviteterna i etableringsplanen är inte tillräckligt anpassade till de nyanländas förutsättningar och behov. Nyanlända får inte heller den försörjning de behöver i inledningsskedet av etableringsprocessen. vill pröva möjligheten att släppa in andra aktörer med specialiserad kunskap, till exempel genom att låta kommuner, näringsliv eller den ideella sektorn hjälpa till med matchning, kompletteringsutbildningar med mera. Fackförbunden med sin specifika kompetens inom sina respektive yrkesområden skulle kunna ha en roll som branschspecifika arbetsförmedlare och jobbcoacher och förmedla professionella nätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärda bristerna i etableringsreformen. Många som kommer till som asylsökande och genom anhöriginvandring lider till exempel av posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) på grund av tortyr- och krigsskador. För att kunna hantera detta och komma vidare in i samhället behövs behandling. Det behövs ökat stöd till de kliniker runt om i landet som ger tortyrskadebehandling och hjälper krigsskadade. finns inte tillräckligt med resurser för att kunna erbjuda en fullgod behandling. Tortyrskadeutredningar ska konsekvent erbjudas om det efterfrågas av den asylsökande eller på handläggares begäran. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till kliniker som erbjuder behandling för krigsskadade. En viktig anledning till att integrationspolitiken i inte fungerar som den ska är att den fokuserar på just integration, det vill säga insatser som utgår ifrån en mycket onyanserad problembild och som riktar sig mot en inbillat homogen målgrupp. Men verkligheten är mycket mer komplex. Vissa i målgruppen har kommit in i samhället och har bra utbildning men känner att det finns många hinder i samhället som har med deras icke-svenskhet att göra. Andra har låg eller ingen utbildning alls. Sammantaget skapar dessa utmaningar problem med arbetslöshet och bristande egen försörjning som följd. I förlängningen riskerar individen att hamna utanför alla system. Denna utveckling har inget med etnicitet att göra men eftersom andelen arbetslösa är högre bland utlandsfödda ses det som ett integrationsproblem. för i denna partimotion fram vissa förslag som är riktade mot nyanlända specifikt, men de viktigaste insatserna handlar om en bättre politik för alla oavsett ursprung. Detta gäller framför allt insatser för en inkluderande arbetsmarknad och ett öppet företagsklimat. vill sänka trösklarna för människor att pröva sina företagsidéer och förverkliga sina drömmar. Många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva mindre företag. De skulle ganska enkelt kunna starta upp liknande företag i , men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. föreslår därför en satsning på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända svenskar. Detta bör kombineras med regionala företagsinkubatorer där företagarna kan få mentorstöd samt utbildning av personal med adekvat erfarenhet och kulturkompetens. föreslår en kraftig, permanent sänkning av arbetsgivaravgiften som egenföretagare får motsvarande nedsättning av egenavgiften. Reformen gynnar alla företag, men har en profil som särskilt underlättar för de mindre företagen. Detta stimulerar nyföretagande och minskar dessutom bördan för de minsta företagen som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Regeringen har misslyckats med att minska den tunga byråkratin som drabbar många företag. Misslyckandet står skattebetalarna dyrt och kostar både jobb och utvecklingspotential för . Enklare och tydligare regler är inte minst viktigt för att underlätta företagande för utrikes födda. vill att permanentas, att ett regelkravsregister inrättas och att regelförenklingsarbetet sprids till kommuner och landsting. Vi föreslår att sjuklöneansvaret avskaffas helt för företag med tio anställda eller färre. Detta skulle öka deras möjligheter att utvecklas och nyanställa. Sjuklöneansvaret är också ett byråkratiskt och krångligt system för den enskilda företagaren. Vi hänvisar till budgetmotion för för vidare beskrivning av vår företagarpolitik. vill slopa arbetsgivaravgiften helt för den som anställer en ung arbetslös. Det är betydligt mer träffsäkert än regeringens kritiserade, ineffektiva och kostsamma halvering av arbetsgivaravgiften för alla unga, vilken subventionerar arbetstillfällen som skulle ha tillkommit ändå. Detta styrks av bland annat IFAU (utvärdering), och . föreslår en satsning på traineeplatser i näringslivet och välfärden. Genom en traineeplats ges unga möjligheten att skaffa sig den erfarenhet och kunskap som i slutändan leder fram till ett jobb. De arbetsgivare som öppnar för traineeprogram för unga kommer inte bara att få nya krafter i företaget utan även vara en del av lösningen på ett stort samhällsproblem. Reformen ger arbetsgivarna ett verktyg att klara av den stora generationsväxling som kommer att ske . Med traineeplatser får de råd att låta en ung person gå bredvid den som är på väg att gå i pension och lära sig jobbet. Även det civila samhället som jobbar med socialt stöd måste få möjlighet att delta då kunnandet där på det området är av stort värde. Vi hänvisar till budgetmotion för för vidare beskrivning av vår politik för sysselsättning för unga. Utbildning är nyckeln till att komma in på arbetsmarknaden. Utvecklingen på arbetsmarknaden har förändrat kraven på utbildning. Att ha klarat av gymnasiet är för de allra flesta ett grundkrav för att kunna få ett arbete. vill förbättra möjligheterna att läsa in gymnasiekompetens på folkhögskola eller inom den kommunala vuxenutbildningen. Detta kan ske genom ett ökat antal utbildningsplatser och studiemedel utan återbetalningskrav () för vissa upp till . Stödet kan fördelas av Arbetsförmedlingen som ska bedöma vilka behov av särskilda insatser som finns för individen. vill genomföra en rad satsningar för att öka ungas kontakt med arbetsmarknaden. Vi vill ha en förbättrad och utbyggd studie- och yrkesvägledning i gymnasieskolan, att kommuner eller enskilda skolor ska kunna söka pengar för att bygga upp en struktur, underlätta för skolorna att samverka med näringslivet samt underlätta skapandet av nätverk, vilket ofta saknas hos arbetslösa unga. Vi hänvisar till budgetmotion för för vidare beskrivning av vår utbildningspolitik. 8Fler språk är bättre multispråkliga befolkning är en guldgruva av ofta outnyttjade språkresurser. Språkkunskaper är av största vikt på en allt mer global arbetsmarknad och uppmuntras tidigt i utbildningsväsendet. Det är också värdefullt för individen att kunna röra sig obehindrat mellan olika språk och kulturella miljöer. Forskningen visar entydigt att barn kan lära sig flera språk och dessutom att flerspråkiga barn har en mer utvecklad uppfattnings- och abstraktionsförmåga än enspråkiga barn5. Många ungdomar med utländsk bakgrund rör sig obehindrat mellan två eller flera språk och kulturmiljöer, men får sällan uppskattning för detta. De har snarare misstänkliggjorts för att de inte alltid talar svenska i skolan och . Attityden gentemot flerspråkighet när det gäller andra språk än de västerländska behöver förändras. Människor med multispråklig kompetens ska uppmuntras att underhålla och utveckla språken. Därmed behövs också aktiva åtgärder från samhällets håll för att stödja individernas möjligheter att göra detta. Barn har rätt till goda kunskaper såväl i svenska språket som i sitt modersmål, i de fall det inte är svenska. Goda kunskaper i modersmålet ger dessutom bättre förutsättningar för att lära sig fler språk och andra ämnen. Att skolan erbjuder en bra modersmålsundervisning är således både en fråga om att barn ska ha rätt till sin språkliga bakgrund och om att skapa goda förutsättningar för att alla elever ska utveckla goda kunskaper i svenska språket. /11 var det av de berättigade barnen i som fick modersmålsundervisning.6 anser att elever måste få undervisning både i modersmål och svenska som andraspråk. I flera skolor är det så att eleverna får antingen eller, vilket inte är effektivt. Språkforskningen visar att parallella processer är viktiga för att eleven ska utveckla både kunskapsinnehåll och språkbehärskning.7 anser också att modersmålsundervisningen måste prioriteras och i större utsträckning erbjudas under ordinarie skoltid. anser att modersmålsundervisningen i möjligaste mån ska erbjudas inom den garanterade undervisningstiden utan att eleven missar andra ämnen, exempelvis inom elevens val. I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även rekommenderat. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . Det är viktigt att satsa på modersmål redan i förskola och annan pedagogisk barnomsorg. Det är i förskoleåldern som språkutvecklingen är som mest intensiv. Barn som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre förutsättningar att lära sig ytterligare ett språk. På så vis gynnas även kunskapsutvecklingen i svenska språket av en satsning på modersmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt modersmålsundervisning. Nyanlända elever ska ges samma möjligheter att hänga med i ämnesundervisningen som elever som redan kan svenska. upplever elever med skolbakgrund från ett annat land att deras ämneskunskaper får ligga i träda de lär sig svenska. Det är betydligt effektivare att få fortsatt undervisning i framför allt matematik och engelska på ett språk som eleven redan behärskar. Ämnesundervisning på modersmål sker i mycket liten utsträckning i skolan . Skolan behöver alltså satsa på parallella processer i möjligaste mån, med undervisning både i modersmål och svenska med ämnesundervisning på modersmålet. Det är allra viktigast att elever som anlänt till får ta del av sådan undervisning. Enligt skollagen (5 kap. 4 §) ska eleven få studiehandledning på modersmålet, om hen behöver det. Det är ett krav som behöver tillämpas mer och bättre av skolhuvudmännen. är det många flerspråkiga elever som inte når kunskapsmålen i olika ämnen. För många av dessa skulle möjligheterna att nå målen öka väsentligt om de fick ämnesundervisning och studiehandledning på modersmålet till dess att eleven kan svenska tillräckligt bra för att få all undervisning på svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ämnesundervisning på modersmål. Skolorna bör erbjuda ett större utbud av språk som eleverna kan välja. Ofta erbjuds enbart de traditionella språken tyska, franska och spanska. I dagens internationaliserade värld är många andra språk minst lika relevanta. Stora språk som ryska och mandarin blir till exempel allt populärare. anser att skolorna i ökad utsträckning även bör erbjuda undervisning i språk som talas i det mångkulturella . Det kan vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än till exempel tyska. Förutsättningarna att bli riktigt duktig kan också vara betydligt bättre om man har skolkamrater och vänner att tala med som har språket som modersmål. Elever som inte har det aktuella språket som modersmål bör till exempel få möjlighet att ta del av undervisning i språk som redan erbjuds som modersmålsspråk. Grundskolor får enligt skollagen (9 kap. 5 §) erbjuda språk som det finns en rimlig chans att tro att eleverna kan fortsätta studera vid gymnasiet. På gymnasienivå får nya språk erbjudas och ska anordnas om antalet som önskar läsa språket uppgår till minst fem. anser att kommuner och andra huvudmän bör arbeta aktivt för att främja intresset bland elever för att läsa andra språk och informera om de möjligheter som finns. Grundskolor och gymnasieskolor bör samarbeta för att erbjuda fler språk som är levande och talas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att fler elever ska få möjlighet att studera språk som talas i det mångkulturella . 8.1.3Modersmål ska vara meriterande i ansökan till högskolan väger vissa ämnen tyngre än andra vid urval till högskolan. Sådana kurser är bland annat fördjupningskurser i matematik och kurser i moderna språk. Syftet är att få fler att läsa språk på gymnasiet. Alla språk som läses enligt kursplanen för moderna språk är meriterande. Modersmålsundervisningen har dock en egen kursplan och räknas därför inte som ett extra meriterande ämne. vill att så länge språkstudier är extra meriterande vid antagning till högskolan så ska detta gälla även studier i modersmålet. Fler elever bör också ges möjlighet att få betyg i sitt modersmål genom prövning. Elever ska ha rätt att få kunskaper i alla språk prövade oavsett om dessa erbjuds i kommunen eller inte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modersmål ska vara meriterande vid ansökan till högskoleutbildning. Sfi svenska för invandrare, eller svenska för nybörjare, som skulle vara en mer korrekt benämning är en viktig men ofta förbisedd skolform. Utbildningen ska ge grundläggande kunskaper för nyanlända i det svenska språket. Sfi syftar även till att ge vuxna invandrare som inte kan läsa eller skriva möjlighet att förvärva sådana kunskaper. Individen ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på svenska i vardags-, samhälls-, och arbetsliv. Sfi ska även förbereda för vidare studier. Sfi är en rättighet som ska lägga grunden för alla nyanländas kunskaper i svenska, en viktig faktor för framgångsrik etablering på arbetsmarknaden. Utbildning och kunskaper i svenska är också en förutsättning för aktivt utövande av medborgarskap och kan vara avgörande för en individs sociala etablering. deltog drygt 96 100 elever i sfi, vilket är en ökning sedan föregående år och nästan en fördubbling . Bland eleverna är arabiska det klart vanligaste modersmålet följt av somaliska, thailändska och polska. Bland elever som påbörjade studier i sfi har slutfört minst en kurs medan avbrutit och fortsatt sina studier. En större andel kvinnor än män, jämfört , är godkända i någon kurs i sfi8. Ungefär två tredjedelar får minst betyget godkänt på det nationella prov som avslutar en sfi-kurs9. Trots det stora antalet elever och den samhälleliga betydelsen av sfi är det politiska engagemanget lågt och resurserna sämre än i andra skolformer. Det har lett till att sfi har låg status som skolform och har haft svårt att attrahera behöriga lärare. Skolinspektionen skriver diplomatiskt: Att vara lärare i sfi kräver en särskild kompetens och förmåga till flexibilitet.