ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002U276 · 2012-10-04 00:00:00 — Stoppa vapenexporten till diktaturer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste stoppa all vapenexport till diktaturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en svensk och global nedrustning. Vapenhandel är en viktig drivkraft bakom militär upprustning och bidrar därmed till väpnade konflikter. vill avveckla den svenska och internationella vapenhandeln. Vi kräver ett stopp för all vapenförsäljning till krigförande stater, konfliktområden, diktaturer och till stater som grovt kränker mänskliga rättigheter. Den internationella vapenhandeln är en viktig drivkraft bakom militära rustningar och bidrar därmed till krig och väpnade konflikter. Därför bör verka för en radikal svensk och global nedrustning, och för att resurser som förslösas på militär rustning omfördelas till insatser som kan förebygga krig och konflikter. Svenskar säljer mest vapen i världen, räknat per person. Ser man till hela totalen så placerar vi oss på nionde plats . sålde krigsmateriel för . Det är rekord. Vapenexporten har mer än fyrdubblats , från drygt tre miljarder till mer än 13 miljarder. Det motsvarar en ökning på . , liksom , sålde krigsmateriel till 63 länder, fler än . Detta kan jämföras med 52 länder och 33 länder . De fem största mottagarna av krigsmateriel från var i ordning , , , och . Dessa fem länder stod ensamma för av exporten. Över hälften av svensk krigsmaterielexport () gick till 20 länder som den amerikanska organisationen klassade som icke-demokratier, däribland , , och . Totalt exporterade krigsmateriel till icke demokratier till ett värde av . Det innebär en ökning på i jämförelse med 2010. Bara fick ensamt köpa krigsmateriel för , vilket motsvarar en femtedel av den totala exporten. som helhet är ojämförligt största producent och exportör av krigsmateriel. står ensam för av den svenska krigsmaterielexporten. Andra stora företag som exporterar krigsmateriel är , , , och Aero. är ytterst ansvarig för den svenska vapenexporten. Inom regeringen är det utrikesminister som ansvarar för regeringens policy och handelsminister som ansvarar för regelförändringar. Regeringen har emellertid delegerat tillståndsgivningen för vapenexport till den så kallade (). Vapenexport är i princip förbjuden. Men undantag kan medges enligt lagen om krigsmateriel om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Regeringens riktlinjer säger i korthet att vapenexport inte bör beviljas om ett land är involverat i, eller riskerar att dras in i, en väpnad konflikt eller om det förekommer grova och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter. Trots riktlinjer som borde förhindra detta säljer krigsmateriel till både krigförande länder (till exempel och ) och diktaturer (till exempel och ). Diagram vapenexport 20022011, .
mot · H002U281 · 2012-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Regeringens förslag till budget uppfyller formellt enprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbete. Dock har regeringen, precis , gjort avräkningar på biståndet för att bl.a. finansiera flyktingmottagande som sker i , något som är starkt kritiskt till. anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. beslutar att avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att besluta om kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget på högst (avsnitt 3.7.1 i propositionen). Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avvikelse från regeringen (V) Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2013 till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Avräkningarna som andel av biståndsramen uppgår i årets budget till . Av detta beräknas kostnaden för asylsökande från utvecklingsländer som räknas in i biståndsramen uppgå till nästan , vilket motsvarar av det totala biståndet. Det är inte rimligt att flyktingmottagande som sker i finansieras genom biståndsbudgeten. Dessutom strider det mot grunderna för svensk biståndspolitik (Gemensamt ansvar: politik för global utveckling prop. 2002/03:122). mål är att dessa avräkningar för flyktingmottagande helt ska upphöra och som ett första steg halverar vi avräkningarna för flyktingmottagande. Det betyder att det reella utvecklingssamarbetet förstärks med i budget och att i stället ska belasta utgiftsområde 8 Migration. Resterande vill vi använda till humanitär hjälp till de människor som lever på flykt i andra delar av världen. Ett sådant stöd får dock inte utformas på ett sådant sätt att det ersätter flyktingmottagande i eller används som förevändning för att inskränka möjligheterna att söka asyl. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2013. Nytt anslag: klimatbistånd föreslår även en satsning på ett klimatbistånd på . Satsningen ligger utöver föreslagen biståndsram och ska dels gå till att förebygga klimatförändringar i syd, dels till att motverka klimatförändringarnas konsekvenser i syd. Medlen får ej användas till att finansiera egna åtaganden inom Kyotoprotokollet. inför klimatbiståndet enligt en trappmodell, där avsätts 2013, 2014 och 2015. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med . Förslag om bemyndigande om kapitaltillskott till Genom minskade avräkningar och genom att vi avvisar kapitaltillskottet till på 2013 förstärker utvecklingssamarbetet med . Det är medel som vi vill ska öronmärkas till arbetet med SRHR-frågor (sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter). Därför bör regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att besluta om kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget på högst (avsnitt 3.7.1 i propositionen) av-slås. Detta bör besluta.
mot · H002U287 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avvikelse från regeringen (SD) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan sträcker sig över en stor bredd områden. En del är medlemskap i internationella organisationer som FN, och . Dessa anser vi vara viktiga organisationer för att kunna samarbete för fred och säkerhet samt ökad demokrati och mänskliga rättigheter. Ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen anser vi existera tillsammans med våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbeten med de nordiska länderna bör utvecklas, inte enbart vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller sådant som framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. välkomnar därför att samarbetet inom samhällsskydd och beredskap fördjupas, liksom det nordiska försvarspolitiska samarbetet inom Nordefco. Utöver samarbete kring grundläggande demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt det nordiska samarbetet som nämnts ovan bör de generella principerna för internationella samarbeten vara utformade på ett sådant sätt att vi inriktar oss på väsentliga svenska intressen utan att därigenom åta oss ett ansvar för områden som i första hand bör vara det egna landets ansvarsområde. av svenskt miljö- och demokratistöd till anser att det är dags för en avslutning. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida bedrivit inom ramen för Östersjösamarbetet borde vara ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Ett gott samarbete med bör kunna ske genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen istället för att ska ge bistånd till ett land som inte räknas som ett utvecklingsland, ett s.k. icke ODA-land.
mot · H002U289 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap har naturligtvis ett stort egenvärde, men den utgör också grunden för de nordiska ländernas nära politiska samarbete på många områden och är därför något som förtjänar att bevaras och byggas vidare på . Behovet av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen är starkare . Detta då det annars föreligger en uppenbar risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. och det självstyrande området har inrättat var sitt hus, vilka fungerar som vitala samlingspunkter för nordisk dialog och nordisk kulturgemenskap. Liknande centrum för nordiskt samarbete och nordiskt kulturutbyte finns också i de självstyrande områdena och i form av samt i i form av Kulturkontakt Nord. Samtliga av de ovan nämnda institutionerna finansieras helt eller delvis av . Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i hade sannolikt kunnat bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Vi anser därför att oavsett om förutsättningar för medfinansiering från föreligger eller ej, så bör som sin mening ge regeringen tillkänna att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas.
mot · H002U290 · 2012-10-03 00:00:00 — Indraget bistånd för länder som inte tecknar återtagandeavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i huvudsak neka bistånd till länder som inte tecknar återtagandeavtal i enlighet med svenska önskemål. En grundförutsättning för att kunna upprätthålla en fungerande och hållbar asylpolitik är att flyktingar utan permanent uppehållstillstånd, när situationen så medger, också förväntas återvandra till sitt forna hemland. Men då viljan att återta medborgare bland världens konflikthärdar varierar, måste det anses vara på sin plats att också ställer höga krav på de länder som vi har någon form av biståndsverksamhet gentemot. Arbetet för att tillförsäkra effektiva återtagandeavtal måste därför intensifieras och på lång sikt garanteras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002U297 · 2012-10-02 00:00:00 — Kvinnors rätt till sin egen kropp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt till sin egen kropp. En mycket kritisk fråga rörande kvinnors säkerhet och skydd i konflikter är rätten till den egna kroppen. Det systematiska sexualiserade våldet utgör ett mycket omfattande problem i konflikt- och postkonfliktsituationer och resolution (samt efterföljande UNSCR 1820, 1888, 1889 och 1960) erkänner och syftar till att motverka detta. Ett led i arbetet för kvinnors skydd i konflikt- och postkonfliktstater rör möjligheten till abort, i synnerhet vid graviditet orsakad av konfliktrelaterad våldtäkt. Detta arbete begränsas emellertid av bland annat den antiabortpolicy som gäller för allt amerikanskt utvecklingsstöd. Enligt den amerikanska policyn om abort får amerikanska medel för utvecklingsarbete inte användas för att informera om, eller stödja möjligheten att genomföra, abort. Det innebär exempelvis att finansiellt stöd från vid humanitära kriser inte får användas för att informera om möjligheten till abort för flickor och kvinnor som utsatts för konfliktrelaterade våldtäkter. Detta gäller även de utvecklingsfonder som amerikanska medel går in i, vilket innebär att restriktioner även inverkar på hur andra staters utvecklingsmedel får användas då dessa går in i samma fonder som amerikanskt utvecklingsstöd. Vi har också uppmärksammat en oroväckande trend inom och dess parlament. I flera parlament runt om i samarbetar nationalistiska/främlingsfientliga partier med katolska/kristna partier för att begränsa/förbjuda abort. Kampen för kvinnors rätt till sin egen kropp är på många håll hotad och i många länder så förvägras kvinnor det som vi menar är en viktig del av mänskliga rättigheter. Det är av största vikt att i bilaterala och multilaterala forum kritiserar och minimerar inverkan av den antiabortpolicy som gäller för allt amerikanskt utvecklingsstöd. Svenska företrädare måste vara tydliga med att rätten till abort efter konfliktrelaterade våldtäkter är en viktig del av att öka flickors och kvinnors skydd i konflikter och en del av implementeringen av resolution och 1820. bör även aktivt driva denna fråga i relation till EU och EU:s humanitära insatser och utvecklingsbistånd. Arhe Hamednaca (S) Shadiye Heydari (S)
mot · H002U302 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . som bildades regleras i det så kallade och är de nordiska parlamentarikernas samarbetsforum. efter det att bildades är dess struktur otidsenlig i flera avseenden. behöver effektiviseras och anpassas till dagens förutsättningar. Det är därför rimligt att det görs en översyn av arbetsformerna, nyttan för de nordiska länderna, inflytandet med tanke på det europeiska samarbetet samt vilka frågor ska driva. Utgångspunkten för översynen måste vara dagens situation och förutsättningar. Översynsarbetet bör inriktas på att reformera samverkansformerna för att möta de hot, hinder och utmaningar vi har framför oss. De flesta gemensamma frågor som förekommer har någon koppling till det Europasamarbete som sker inom EU- och EES-området. arbetsformer är dock inte avpassade för att på bästa sätt kunna tillvarata de nordiska ländernas gemensamma intressen i Europasamarbetet. I många avseenden har de nordiska länderna gemensamma lösningar inom olika rättsområden, men dessa lösningar skiljer sig mot vad som gäller i andra delar av . Här skulle kunna fylla en funktion genom att koordineringen av gemensamma ståndpunkter utvecklas för att de gemensamma ståndpunkterna senare ska kunna föras vidare in i Europasamarbetet med större kraft. På detta sätt kan det nordiska inflytandet i Europasamarbetet öka. Stärkt fokus bör sättas på de frågor som bedöms vara viktiga som andra frågor rensas bort från agenda. nuvarande strukturer är byråkratiska och otidsenliga och där omsorgen av nordiska organisationer och institutioner står i vägen för det som borde vara fokus, nämligen att med ett tydligare medborgarperspektiv förbättra och förenkla tillvaron för de människor som bor i . De resurser som ges till skulle sammantaget kunna användas på ett bättre och mer effektivt sätt. Sex förslag till förbättringar av arbetsformer som bör övervägas är följande: Det nordiska samarbetet måste förankras bättre i de nationella parlamenten. Viktiga frågor bör därför hanteras direkt mellan de nordiska parlamentens fackutskott. Antalet representanter i bör ses över. Skälet för detta är att minska kostnaderna och att åstadkomma effektivare mötesformer. bör endast syssla med frågor som är relevanta för ett nordiskt samarbete och där nyttan för det nordiska samarbetet är uppenbart. Den politiska debatten bör bli tydligare. Ledamöterna bör därför agera med utgångspunkt från sina partigrupper och inte från nationella delegationer. Budgeten bör ses över och en granskning bör ske av de olika nordiska instituten som är kopplade till . De baltiska länderna bör integreras i det nordiska samarbetet. Detta är en väsentlig åtgärd eftersom basen för en nordisk intressegemenskap kan stärkas genom en sådan åtgärd. Dessutom finns det ett antal viktiga frågor som bör hanteras gemensamt.
mot · H002U303 · 2012-10-05 00:00:00 — Rätten till sexuell och reproduktiv hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella utvecklingspolitik för säkra aborter och minskad mödradödlighet. Mödradödligheten är en av de största dödsorsakerna bland unga kvinnor i utvecklingsländerna. Även om den halverats är ändå antalet kvinnor som dör eller skadas allvarligt i samband med graviditet, förlossning eller osäkra aborter fortfarande oacceptabelt högt. De regionala skillnaderna är stora och i vissa länder har mödradödligheten till och med ökat. En anledning till att kvinnor dör eller skadas är oönskade graviditeter. Beräkningar visar att av den totala mödradödligheten beror på osäkra aborter. Nästan alla världens osäkra aborter utförs i utvecklingsländerna där lagstiftningen är restriktiv och hälsosystemen undermåliga. Nära hälften av alla kvinnor i fertil ålder lever i ett land där abort är helt förbjudet eller endast tillåtet när det är fara för kvinnans liv och hälsa. Det leder till att kvinnor söker abort utanför hälso- och sjukvården, vilket leder till att många kvinnor får allvarliga skador som följd. Möjligheten att skydda sig mot oönskade graviditeter är begränsad i de fattigaste länderna på grund av stor brist på preventivmedel, information och rådgivning. Det har initierats stora globala initiativ för att öka tillgången på preventivmedel och information bl.a. av och . Det är bra men stödet måste utformas så att kvinnor också får tillgång till säkra aborter. har tagit tydlig ställning för alla kvinnors rätt till säkra aborter men går en mycket liten del av det svenska biståndet till verksamhet som syftar till att öka tillgången till säkra aborter. måste i fortsättningen höja sin profil i det internationella arbete som syftar till en minskad mödradödlighet och minska andelen osäkra aborter. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002U304 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett framtida svenskt Natomedlemskap. har rapporter om att rustar sitt försvar duggat tätt. Den ryska kapaciteten ökar i vårt närområde som militära förmåga reduceras i . Parallellt försämras även förutsättningar för EU-ländernas egna försvar då den ekonomiska krisen lett många länder till att minska sina försvarsanslag. Detta medför konsekvenser för säkerhet och förutsättningar för internationell samverkan. En framgångsrik fredsfrämjande insats i dagens konfliktområden samt i en alltmer komplicerad och intensiv säkerhetspolitisk värld kräver nära samverkan mellan flera länder, vilket fordrar tydligt ledarskap och en förmåga att kunna hantera stora insatser över . Nato förblir alltjämt den organisation som anses mest lämpad för detta ändamål, då den besitter nödvändig erfarenhet, kompetens och kapacitet. Sedan slut har Nato både utvecklats och utvidgats och är en ledande krishanteringsorganisation. Tre fjärdedelar av EU:s medlemsländer är också medlemmar av Nato och av alla EU-medborgare bor i länder som ingår i försvarsalliansen. Vidare står Nato för av världens totala försvarsutgifter. Många av sanktionerade fredsfrämjande insatser leds av Nato där deltar i både övningar och insatser. När vi samarbetar inom EU blir Nato en försvarspolitiskt viktig del att lägga till eftersom det är där militära försvar utformas. För våra svenska styrkor i Natoledda insatser är det avgörande att man får nödvändig erfarenhet och kunskap om Natos arbetsmetodik och ledningssätt men även logistik och interna procedurer. Med direkta möjligheter till högre samövning och samverkan, på såväl politisk som militärtaktisk nivå, blir förutsättningarna för framgång vid såväl insatser som vid försvaret av större. Kärnan i Nato är artikel 5 som säkerställer ömsesidiga försvarsförpliktelser. Det innebär inte att genom medlemskap tvingas underställa sig andra medlemmars eller ambitioner. All beslutsfattning i Nato kräver konsensus mellan medlemsstaterna. Som icke medlemmar av Nato saknar vi beslutsrätt och därmed inflytande på riktigt. Förpliktelserna betyder däremot att vi förväntas att stödja andra länders säkerhet mot att de i sin tur stöder vår. Det är av stor vikt att se över förutsättningarna och väga fördelar mot nackdelar med ett svenskt Natomedlemskap, framförallt vad avser säkerhet och framtida säkerhetspolitiska roll. En svensk Natoanslutning medför större möjlighet att påverka såväl Natoledda fredsfrämjande insatser som den säkerhetspolitiska utvecklingen i . Ett beslut om en svensk anslutning till Nato bör fattas i bred parlamentarisk samsyn.
mot · H002U308 · 2012-10-01 00:00:00 — Kvinnors utsatthet för naturkatastrofer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över biståndet från så att även kvinnor som brukar mark men saknar lagfart kan få stöd av statsfinansierat återuppbyggnadsstöd. Klimatet i världen gör att vi utsätts för många naturkatastrofer, bland annat översvämningar. Detta kan leda till förstörd jordbruksmark. I många länder är det kvinnor som brukar marken men ofta saknar de lagfarter. Då får de genom avsaknad av lagfart inte möjlighet till återuppbyggnadsstöd efter katastrofer. Kvinnor och flickor drabbas ofta mycket hårt när naturkatastrofer inträffar och hamnar i ett mycket utsatt läge. bör verka för att även utsatta kvinnor som saknar lagfart får ta del av det statsfinansierade återuppbyggnadsstödet. Shadiye Heydari (S)
mot · H002U310 · 2012-10-05 00:00:00 — Erkännande av i irakiska som ett folkmord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska erkänna som folkmord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU och FN ska erkänna som folkmord. Al-Anfal var namnet på den folkmordskampanj som forna Baathregim genomförde i syfte att utrota kurderna i irakiska . Ledare för kampanjen var och försvarsministern , även känd som Kemiske . Al-Anfal pågick mellan och . Totalt dödades 182 000 kurder och över en miljon människor, de flesta kvinnor och barn, sattes på flykt. Al-Anfal bestod även av massdeporteringar av civila. I vissa städer sattes koncentrationsläger upp. Metoderna i Al-Anfal var desamma som användes under Seyfo, det av riksdag erkända folkmordet som ägde rum . Under Al-Anfal förstördes sammanlagt över 4 000 byar, 2 000 skolor och 27 assyriska kyrkor. 250 kurdiska städer och byar utsattes för kemiska attacker bestående av nerv- och senapsgas. Den mest kända attacken skedde mot staden . Staden utsattes för den största kemiska attacken i modern tid riktad mot civila och över 5 000 människor dog och 10 000 skadades. Än lever många med svåra fysiska och psykiska funktionshinder. För att Qandilregionen och ska kunna gå vidare från dessa folkmord måste såren få läkas. Det innebär att folkmorden måste erkännas för vad de verkligen var och att sanningen om vad som skedde måste lyftas upp i dagsljuset. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att erkänner i irakiska som folkmord. bör också arbeta för att kampanjen erkänns som folkmord av EU och FN. Shadiye Heydari (S) Arhe Hamednaca (S)