mot · H002U341 · 2012-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan, 7 Internationellt bistånd Internationell samverkan handlar om frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. anser att det behövs mer moral i den svenska utrikespolitiken. Det går inte att å ena sidan sälja vapen, eller för den delen militära tjänster, till diktaturer och å den andra hindra människor som flyr undan samma diktaturer från att söka en i . Vi prioriterar goda relationer till demokratier och stöd till demokratisk utveckling, respekten för mänskliga rättigheter, nedrustning, konfliktförebyggande och konflikthantering i våra relationer till andra stater. Vi värnar om det internationella biståndets kvalitet och kvantitet. Vi vill att ska vara en internationell förebild, eftersom vi tror att biståndet är ett centralt instrument för fattigdomsbekämpning, utveckling och relationsskapande. Biståndet är i grunden ett uttryck för vår solidaritet och syn på den globala gemenskapen och ansvaret där alla människor har lika rättigheter. slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Därför kan vi inte acceptera de omfattande och ständigt ökande avräkningar som görs på biståndsramen och som urholkar beslutet om att biståndet ska uppgå till av BNI. Vi ifrågasätter regeringens tolkning av de internationellt överenskomna /Dac-reglerna för vad som kan kallas bistånd. Tolkningsutrymmet av har, , utnyttjats för att låta biståndet täcka en rad andra verksamheter, vars bidrag till det övergripande målet om fattigdomsbekämpning är oklart. har tveksamheter i avräkningsmodeller föranlett att ge reviderade direktiv för att förtydliga regelverkets ursprungliga mening. menar att med sin höga ambition för biståndet ska stå upp för regelverket och inte bidra till dess förflackning. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder, som inte består av dubbelräknat bistånd eller köp av osäkra utsläppsrätter utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Stödet ska svara mot de utlovade belopp med nya pengar som har gett i internationella avtal. Vi destinerar därför de intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser och inrättar ett anslag på UO 20. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens bemyndigande avseende kapitaltillskott om till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatsatsningar i utvecklingsländer ska göras med additionella medel, utöver biståndet, i enlighet med och Kyotoprotokollet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vad som bör vara beräkningsgrund gällande kostnader för flyktingmottagande med finansiering från biståndsramen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för framtida skuldavskrivningar ta fram ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att vid avskrivningar utgå från den faktiska fordran. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öronmärka av biståndsramen för informationsinsatser och opinionsbildning om utvecklingens drivkrafter och hinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom inrätta funktioner för styrningen av politiken för global utveckling (PGU).1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte lägga ned myndigheten utan ge den i uppdrag att arbeta med oberoende granskning av hur politiken för global utveckling genomförs i olika politikområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en övergripande analys av måluppfyllelsen för det multilaterala stödet inom biståndet. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan inom ram som beskrivs i motionstexten. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning i avsnittet Anslag. 1 Yrkande 6 hänvisat till KU. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för åren 2013, 2014, 2015 och 2016 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för utgifter ej godkända enl. Dacreglerna Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Anslaget till den så kallade fredsmiljonen, som administreras av , har minskat. Ur fonden kan organisationer som arbetar med fredsfrämjande, nedrustning etcetera söka medel. menar att det sänder fel signaler att minska anslaget då är en mycket stor exportör av vapen och det till och med finns en särskild myndighet som skapats för att exportera ännu mera vapen. vill därför öka medlen till fredsmiljonen. Vi vill tillföra fredsmiljonen ytterligare fördelat . Vi tar dessa medel från det anslagssparande Östersjöenheten uppvisat . drabbades av en besparing på och ett uppdrag att söka externa finansiärer. ska inte tvingas att leta fler externa finansiärer än de redan har utan får de kommande tre åren för att kunna driva en oberoende forskning. menar att det är mycket angeläget att fredsforskningen har en stabil finansiering och inte hänvisas till att arbeta i projektform. Vi återför därför i årets budget. Finansieringen till kommer från minskade anslag på motsvarande belopp för . Det ständiga ökning av vapenexporten måste brytas och då är det rimligt att ISP får minskade resurser, motsvarande . Den nordiska dimensionen och Östersjösamarbetet är två fundament för vår säkerhet. Det ekonomiska samarbetet och varuflödet förväntas i närtid öka betydligt i vårt område och sjötransportsystemet kommer att öka i motsvarande grad. Oljetransporterna beräknas uppta en betydande del av transporterna. av jordens handelsflöden går via sjöfart och binder samman länderna. Den strategiskt viktigaste faktorn när det gäller beroenden finns inom energiområdet. EU:s program om motorvägar till sjöss kan vara en del av säkerheten för det ökade sjötransportsystemet i . Men vi bör ta initiativ till att det byggs upp en oljeskyddsberedskap i anslutning till de planerade rutterna för oljetrafiken och detta bör ske i samverkan med övriga strandstater. uppmanar Östersjöenheten att aktivt söka medel ur de resurser vi anslår för sårbarhets- och klimatanpassningsåtgärder, även kallad Klimatanpassningsmiljarden (Klamp) som vi vill tillföra Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. och får en allt större strategisk betydelse ur både säkerhetssynpunkt, handelssynpunkt och miljöskyddssynpunkt. I takt med att isarna smälter öppnar sig både nya möjligheter och hot. Det är viktigt att vi står rustade att möta dessa utmaningar och att vi också är beredda att prioritera samarbetet allra högst i norr. Vi föreslår att medel för detta ändamål kan sökas ur Klamp. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Vi säger fortsatt nej till bemyndigandet om kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget om . Vi noterar att verksamheten fått nya ägaranvisningar och att bolaget har ambitioner att komma tillrätta med de problem som påtalats av bland annat . uppdrag är att investera svenska biståndspengar i utvecklingsländer. Alla insatser som finansieras av biståndsbudgeten ska gå att mäta mot biståndets övergripande mål om fattigdomsbekämpning. Verksamheten ska planeras med utgångspunkt i fattiga människors perspektiv och rättigheter. har under ett flertal år omgärdats av kritiserade satsningar, varav flera rör konflikter kring odlingsmark och biobränslen. Detta ger intryck av att det fortfarande finns en oklarhet i styrning och ledning. vill se en tydligare redovisning av hur verksamhet bidrar till en hållbar utveckling där fattiga människors perspektiv och rättigheter står i centrum innan nya medel skjuts till. har, liksom andra industriländer, åtagit sig två saker i och Kyotoprotokollet: att minska sina egna utsläpp till en nivå som krävs för att undvika farlig klimatförändring samt att, med additionella medel, utöver biståndet, finansiera utsläppsminskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. Inget av detta händer. Medan utsläppsminskningarna på hemmaplan går sakta, sker så gott som ingenting med den internationella finansieringen. Inför klimatförhandlingarna i lovade nya medel , men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. Istället har regeringen bett Sida att inventera pågående biståndsprojekt och bocka för vilka som kan anses vara klimatrelaterade. Dessutom har regeringen satsat stora belopp på att skaffa utsläppsrätter från länder utan minskningsåtagande, genom projekt av tvivelaktigt värde. I årets budget halverar regeringen dessutom sin budgetlinje på miljö och klimat i biståndet. Att halvera satsningen, dessutom inom biståndsramen (det vill säga utan principen om additionalitet), är oanständigt givet de löften som getts vid förhandlingarna. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling. Det ska givetvis vara miljö- och klimatsäkrat och är positivt till särskilda satsningar inom ram. måste dock vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är klimatskadestånd. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs, inom biståndet och med additionella medel, kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Ett stöd som inte består av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser. Därutöver tillför vi också medel från reformutrymmet för att öka takten i klimatomställning i fattiga länder. Vi inrättar en ny budgetpost för detta, på UO 20, Klimatsatsning utvecklingsländer. Totalt uppgår satsningen till 20132016. Vi ifrågasätter även att biståndet får betala en så stor andel av flyktingmottagandet (4,4 miljarder). Det är en ökning med 1,2 miljarder i förhållande till föregående år. Vi menar att regeringen gör en alltför vid tolkning av /Dacs regelverk för vad som får räknas som bistånd vid flyktingmottagning. Vår tolkning är att detta endast medger finansiering av den del av flyktingmottagandet som berör flyktingar med flyktingstatus och att beloppet således bör vara väsentligt mindre. av biståndsramen går till kostnader på migrationsområdet. Enligt regelverket ska biståndet inte belastas för kostnader för asylproceduren eller integration i givarlandets ekonomi. /Dac konstaterar i sina rapporter att är ett av sex vars kostnader för flyktingmottagande översteg (snittet inom är ) av det totala biståndsflödet 2009. I regeringens budget är kostnaderna alltså långt mer än det dubbla, vilket är oacceptabelt. Det har varit svårt att få fram exakta belopp, men om skulle ligga på genomsnittet för avräkningar skulle summan stanna vid under en miljard. Vi vill, med anledning av denna och andra ökade avräkningar, som ett steg i rätt riktning, totalt under budgetområdet, återföra till biståndsramen. har regeringen avräknat bilaterala skuldavskrivningar från biståndsramen. anges att detta inte är aktuellt. I det fall skuldavskrivningar ändå kommer att aktualiseras vill förtydliga att vi säger nej till det system regeringen använder för regelmässig avskrivning av skulder. Vi vill ha ett system som tar hänsyn till skuldens legitimitet och att man vid avskrivningar utgår från den faktiska fordran och inte räknar upp denna till orimliga belopp, som sedan räknas av från biståndsbudgeten. Bistånd finansierar ambassadverksamhet i Vi noterar att regeringen, med anledning av tidigare kritik från /Dac, har tagit fram en ny modell för att beräkna vilka förvaltningskostnader som ska ingå i biståndsramen 2013. välkomnar att utrikesförvaltningen arbetar med utvecklingsfrågor även i eftersom detta är i linje med politiken för global utveckling. Dock ska denna typ av kostnader och verksamhetens resultat redovisas mot biståndets mål. Av de vi återför till biståndsramen vill vi öronmärka till det tidigare halverade informationsanslaget. Vi menar att denna verksamhet är av avgörande betydelse för bred folklig mobilisering i arbetet för en rättvisare värld. Utvecklingens drivkrafter och hinder måste bli mer kända och kopplingen mellan biståndets resultat och utmaningar på andra politikområden måste synliggöras i enlighet med politik för global utveckling. menar att riktlinjerna för informationsanslaget bör revideras så att anslaget kan användas för en kritisk och konstruktiv diskussion om och EU:s möjligheter och hinder för fattigdomsbekämpning och utveckling. På så sätt vässas det svenska bidraget och trovärdighet ökar. budget lyfter regeringen den outnyttjade potential som finns i att strategiskt och systematiskt följa upp påverkansarbete gällande frågor om demokrati och mänskliga rättigheter, i förhållande till EU och de multilaterala organisationerna. Ambitionen är vällovlig och borde i konsekvensens namn leda till att regeringen återställer informationsanslaget så att svenska organisationer kan ha samma watch-dog-roll i förhållande till regeringen. Utvärdering i enlighet med PGU och biståndets mål noterar att regeringen har utvecklat formen för sina resultatskrivelser för biståndet och PGU. I skrivelsen kring PGU lyfter regeringen, , exempel på de svåra målkonflikter som kommit upp . , som länge drivit frågan om transparens och öppenhet, välkomnar att regeringen mognat i sitt arbete. vill att regeringen, inom , inrättar funktioner för styrningen av PGU. Vi motsätter oss nedläggningen av internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) och menar att det måste finnas en oberoende funktion för att granska och utvärdera biståndet och politiken för global utveckling. skulle kunna generera mycket resurser för fattigdomsbekämpning om biståndet blev än effektivare och PGU fick genomsyra alla politikområden. PGU måste få en central plats i så att möjliga synergier och målkonflikter kan analyseras kontinuerligt. Regeringen som själv är mycket noggrann med att ställa krav på resultatredovisning måste tillse att det finns resurser för att både genomföra och redovisa resultat för såväl bistånd som PGU i sin helhet. Det krävs ett politiskt åtagande från hela regeringen och ett tydligt uppdrag till alla ministrar. måste ansvara för den politiska styrningen och samordningen av statssekreterarna. behöver förstärkt kapacitet att samordna arbetet. På samma sätt behöver tjänstemän på de olika departementen och relevanta myndigheter ha ett tydligt uppdrag och erforderlig kunskap för att arbeta med PGU. Det är också angeläget att utveckla formerna för att involvera i utvecklingen av PGU. Utskottet bör använda PGU:s perspektiv i beredning av ärenden. bör vara uppdragsgivare till en oberoende utvärdering av PGU. Såväl regering som riksdag bör, för avgörande politiska beslut, redogöra för konsekvensanalyser som identifierar och hanterar mål- och intressekonflikter, där konsekvenser av svensk politik för fattiga människor analyseras. Konsekvensanalysbedömningar måste genomsyras av öppenhet och deltagande från civilsamhället innan, under och efter genomförandet. Regeringen bör redogöra för hur avväganden gjorts i de fall det finns mål- och intressekonflikter. Regeringen bör också tillse att våra samarbetsländer har en möjlighet att följa upp PGU. De internationella överenskommelserna om biståndseffektivitet (den så kallade Parisagendan) betonar ömsesidigt ansvarsutkrävande. Utvärdering av det multilaterala biståndet Överlag visar regeringen en något större tilltro till de multilaterala organisationernas effektivitet än andra, detta utan att för den sakens skull lyfta fram resultat som visar på detta. Det multilaterala biståndet uppgick till av biståndet. De multilaterala organisationerna är bra på samordning, men regeringen ställer inte samma höga krav på att lyfta fram resultat och effekter som det ställs på det bilaterala biståndet och andra aktörer. Regeringen indikerar dock ofta att den gärna vill inlemma även de multilaterala organisationerna i den svenska modellen. En genomgripande analys av det multilaterala biståndets måluppfyllelse har bara gjorts en gång, nämligen i betänkandet Bistånd genom internationella organisationer (SOU 1991:48). Betänkandet redovisar att det multilaterala biståndet inte är underlägset det bilaterala från effektivitetssynpunkt. Dock understryks att denna jämförelse gäller bilateralt bistånd i allmänhet och inte just det svenska biståndet. Betänkandet pekade på två väsentliga fördelar med det bilaterala biståndet: Vi har lättare att kontrollera och påverka dess effektivitet och Det kan styras mer exakt mot specifika mål, eftersom vi inte behöver dela inflytandet över det med andra givarländer. har frågan om balansen mellan bilateralt och multilateralt bistånd och deras respektive för- och nackdelar inte utgjort någon prioriterad fråga i . Dac uppmärksammade i sin rapport om 2005 (Dac 2005) att saknar en övergripande strategi för det multilaterala stödet. 2007 antogs en strategi, och ett relativt stort antal organisationsbedömningar har genomförts. Det är bra, men det saknas en övergripande uppföljning och analys. föreslår att begär en utredning i frågan och att regeringen sedan innan slutet av 2013 återkommer till för att presentera en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål. En sådan skulle kunna bidra till en eventuell revidering av den nuvarande strategin för hur det multilaterala stödet ska se ut.