ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — , , Kammarrätten: försäljning av Tibble gymnasium var olaglig, , , Avknoppning kan bli miljonsmäll. , , , Privatiseringarna går emot friskolereformens syfte. , DN , Tidig skolstart blir inte verklighet. % 20rapport% 20dec06.pdf. Hjärtrap-porten _1_2010_72medel.pdf. Våld mot äldre kvinnor och män en omfångsundersökning i kommun. , Djur i vården, dnr 2009:1800. , Frågor om samhällsvård, dnr 2011:975. : TRV 2011/10161A. Mineralråvaror i , underlag till transportplanering, Geovista, . Mineralråvaror i , underlag till transportplanering, Geovista, . Mineralråvaror i , underlag för transportplanering, . , Huvudbetänkande SOU 2011:11. Den svenska arbetsmarknaden. , Kostnader för svenska djurskyddskrav, dnr 2011:971. , Jordbrukssektorn och dieselskatten, dnr 2011: 970. , yttrande över Ds 2009:24, Effektivare skatter på klimat- och energiområdet. , Skatter i andrahandsuthyrning, dnr 2011:1021. Asylum Levels and Trends in Industrialized Countries, UNHCR 2011. : Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802011. SCB, 2007:2, Barn, boendesegregation och skolresultat. CATS, , Hot mot demokrati och värdegrund. BRÅ: 1996:2, 2005:17. , E Pluribus Unum: Diversity and Community in the Twenty-first Century. The 2006 Lecture. & , M. E, 2003b, Civic Engagement and Community Heterogeneity: An Economists Perspective, Perspectives on Politics 1, 10311. A. Alesina (), E. Glaeser () og B. Sacerdote (): Why dosesn´t the have a European-style welfare state? , , 2009:3, Invandringen och de offentliga finanserna. : Asylsökande i de baltiska och nordiska länderna 20052009. Asylum Levels and Trends in Industrialized Countries, UNHCR 2011. , Kostnader inom asylprocessen, dnr 2011:837. : Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802009 : Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802010, arbetstillstånd och besök har räknats bort. Ramöverenskommelse mellan regeringen och de gröna om migrationspolitik, . verksamhets- och kostnadsprognos, feb. Ramöverenskommelse mellan regeringen och de gröna om migrationspolitik, . , Utlänningar som vistas i illegalt, dnr:2011:161. ICMPD, 2009, Regularisations in Europe: Study on practices in the area of regularisation of illegally staying third-country nationals in the Member States of the EU. Ref. JLS/B4/2007/05, Final Report. : (). : immigration/ docs/studies/regine_report_january_2009_en.pdf. styrelses redogörelse om Riksrevisorernas årliga rapport (2010/11: RRS1). av Sidas årsredovisning (2011 s. 2 dnr. (2010/2300()), 2006. , Avgift till EU/EES, dnr 2011:441.
mot · GZ02Fi19 · 2012-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:99 Vårändringsbudget avslår regeringens yrkande 6 i proposition 2011/12:99 och avvecklar därmed inte (). I regeringens vårändringsbudget föreslås anslagsförändringar på . Nästan hela anslagsförändringen kan härledas till ett ökat inflöde i sjukpenningen samt högre utgifter för statlig lönegarantiersättning. föreslår inga anslagsförändringar i förhållande till regeringen. Vi ställer oss också bakom de bemyndiganden som regeringen föreslår. Det vi vänder oss mot är yrkande 6, där regeringen föreslår att () avvecklas och i stället inkorporeras i . Regeringen motiverar förslaget genom att hänvisa till en rapport, En förstärkt analysfunktion på bostadsområdet av en eventuell sammanslagning av och . Regeringen menar att rapporten talar för att en sammanslagning skulle förstärka kunskapsunderlagen och analyserna på bostadsområdet, genom att kompetenserna på de två myndigheterna slås samman. Detta bör man dock ställa sig något kritisk till, eftersom de två myndigheterna arbetar inom relativt olika områden. BKN har regeringens uppdrag att fortlöpande redovisa utvecklingen på kredit- och kapitalmarknaderna för bostäder samt olika kundgruppers tillgång till kredit medan bl.a. ansvarar för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Det är alltså vitt skilda områden som inte på ett enkelt sätt låter sig centraliseras till en och samma myndighet. Rapporten talar om en ökad bredd i analyserna, vilket är troligt. Dock finns också risken att myndighetens nya analyser blir mindre kärnfulla eftersom hänsyn ska tas till allt fler aspekter. Nackdelarna med mindre stringenta och oberoende analyser överväger fördelarna, enligt vår mening. Ekonomiskt förefaller fördelarna av en sammanslagning vara försumbara, på gränsen till obefintliga. Den årliga vinsten bedöms som mest kunna bli . menar att en sammanslagning av myndigheterna är behäftad med stora risker. BKN har ett gott renommé och har publicerat oberoende och kritiska rapporter1, som tillfört mycket nyttig information till den bostadspolitiska debatten. Genom en sammanslagning riskerar analysernas oberoende att minska, vilket även rapporten slår fast. Analyser som går på tvärs mot verkets övriga verksamhet riskerar att prioriteras ned eller försvinna helt. Rapporten befarar att BKN:s renommé försvinner vid en sammanslagning. Andra nackdelar är att verken är tämligen olika till sin kultur och ur den aspekten inte enkelt kan sammansmältas till en enhetlig myndighet. BKN har mycket korta och snabba beslutsvägar som inte kommer att kunna bibehållas vid en fusion. Sammanfattningvis kan sägas att dagens system med två av varandra oberoende myndigheter har fungerat väl. Riskerna med en sammanslagning är stora, men vinsterna betydligt mindre. Det finns ingen anledning att ändra på det som fungerar bra , varför föreslår att avslå regeringens yrkande 6 om en avveckling av BKN. BKN har t.ex. varit synnerligen kritisk mot utvecklingen på bolånemarknaden och talat om vikten av försiktighetskultur, i likhet med många kontinentaleuropeiska länder.
mot · GZ02Fö8 · 2012-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:84 Den nordiska stridsgruppen 2015 avslår proposition 2011/12:84 och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska leda eller delta i den nordiska stridsgruppen 2015. I propositionen föreslås att ska ta ansvar som ramnation för en av EU:s stridsgrupper . I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nordiska stridsgruppen skulle ställas till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod . godkände inte det, men godkände senare att som ramnation får leda en nordisk stridsgrupp tidigast med de villkor som försvarsutskottet angett. En förutsättning var också att regeringen skulle ta initiativ till en luftförsvarsutredning. har ett nära militärt förhållande till EU. Vi har varit med och satt upp stridsgrupper som stått i beredskap halvårsvis. menar att inte ska delta i EU:s stridsgrupper då det är ett led i EU:s fortsatta militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt men har bl.a. genom åtagande i EU:s stridsgrupper frångått sitt gamla krav på att militära insatser från sida alltid ska föregås av ett FN-mandat. Dessutom har det tidigare visat sig att kostnaderna för ett deltagande och ett ramansvar blir en mycket kostsam historia. Erfarenheterna från framför allt NBG 2008, men även NBG 2011, visar att kostnaderna har en tendens att rusa iväg. Det är dessutom organisatoriskt betungande för både grundorganisation och insatsorganisation att leda och delta i en stridsgrupp. Det är något som kan påverka bl.a. den personalrekrytering som pågår inom Försvarsmakten och som har visat sig vara mycket besvärlig. Mot den bakgrunden bör avstå från att leda och delta i en av EU:s stridsgrupper . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ju17 · 2012-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:79 En reformerad mutbrottslagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av utbildning av anställda såväl inom stat, kommun och landsting som i privat sektor. I propositionen lämnar regeringen ett antal förslag som dels gör mutbrottslagstiftningen mer lättillämplig, dels i vissa delar utökar det straffbara området. de gröna har inget att erinra i dessa delar. Däremot anser vi att det finns ett stort behov av ökad kunskap inom stora delar av landet i de frågor propositionen avser. Behov av utbildning m.m. I utredningen, som ligger till grund för propositionen (SOU 2010:38 Mutbrott) anges att åtagit sig att förvalta en kod om förmåner i näringslivet, som sedan på olika sätt föreslås tillämpas inom näringslivet. delar Kommuner och Landstings bedömning att koden behöver kompletteras med en utbildning om denna inom offentlig sektor. Därtill behövs ett omfattande arbete inom den offentliga sektorn om utformande av lokala riktlinjer och regler och om en allmän ökad kunskap om innebörden av mutbrottslagstiftningen. Något sådant förslag har inte framförts av utredningen eller av regeringen. Vi anser emellertid att tungt vägande skäl talar för att staten bör tillsammans med , Företagarna och Kommuner och Landsting ta initiativ till en omfattande utbildning för att generellt sett höja kunskapen om mutbrotten och hur organisationerna själva genom eget arbete kan såväl minska risken för mutbrott som agera mot detta, när det väl förekommer. Detta bör göras då mutbrottet i sig funnits och uppenbarligen är behäftat med tillämpningsproblem. Hur utbildningen kan se ut, i vilka former den kan ske och vem som ska ansvara för detta, bör lämpligen utredas av regeringen. Om vad som ovan anförts om behovet av att utbilda anställda inom kommuner och landsting, stat och privat näringsliv, bör ge regeringen som sin mening tillkänna.
mot · GZ02K388 · 2012-04-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valsedlar med enbart partibeteckning. Efter förra kommunvalet har det blivit uppenbart att behandlingen av de svenska valsedlarna bör förändras. I flera fall där det inte funnits någon registrerad kandidat att rösta på hade namn på slumpvis utvalda personer illvilligt skrivits dit. Det namn som skrivs på en valsedel med enbart partibeteckning räknas och registreras vid röstningstillfället. Det var heller inte ovanligt att den namngivna personen omskrevs i lokalpressen och därmed fick en oönskad stämpel på sig som bärare och sympatisör av de idéer som förts fram av det aktuella partiet. Att skadelystna personer på detta vis, inom ramen för vårt demokratiska system, ges möjlighet att smutskasta andra är oacceptabelt. Därför borde en valsedel som enbart har partibeteckning endast räknas som en röst på partiet ifråga, även om ett namn angivits på den, alternativt räknas som ogiltig. Det är viktigt att det görs en översyn av det nuvarande systemet och konsekvenserna av det, samt att problemen därefter åtgärdas.
mot · GZ02MJ10 · 2012-04-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett handlingsprogram för att minska livsmedelskedjans klimatpåverkan. Skrivelsen är ett komplement till budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) i fråga om regeringens övergripande mål att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Det övergripande målet syftar till att nå regeringens vision bruka utan att förbruka. Redovisningen avser perioden 20072011 och avgränsas till insatser och resultat inom jordbrukssektorn exklusive förädlingsledet. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa resultat för hur de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Handlingsprogram för livsmedelskedjans klimatpåverkan menar att skrivelsen i flera hänseenden på ett förtjänstfullt sätt redogör för effekter av insatser inom området. Det framstår dock med oönskvärd tydlighet att det saknas brist på styrmedel som innefattar regleringar samt helhetssyn på åtgärderna. I synnerhet gäller detta klimatområdet, övergödningen och kemikalieanvändningen inom näringen. vill med anledning av denna skrivelse lyfta fram utsläppen av växthusgaser inom jordbruket. Vi delar regeringens uppfattning att rådgivningsinsatser är viktiga inom detta område för att minska utsläppen. Men det räcker inte när jordbruket står för (s. 21 stycke 7.1 Utsläpp av växthusgaser) av de svenska utsläppen av växthusgaser, och klimatåtgärder brådskar. konstaterade (SOU 2008:24) att styrmedel som är direkt inriktade på att minska utsläppen av växthusgaser inom jordbrukssektorn saknas. I 2010:10 Minskade växtnäringsförluster och växthusgasutsläpp till 2016 förslag till handlingsprogram för jordbruket samt 6456 Köttkonsumtionens klimatpåverkan drivkrafter och styrmedel (2011) finns relevanta förslag på hur sektorn genom tydliga styrmedel kan minska sin klimatpåverkan. Då det finns ett nära samband mellan utsläpp av växthusgaser och förluster av växtnäringsämnen finns vinster att göra för både miljö och klimat. saknar mål för hur mycket jordbrukets utsläpp av växthusgaser bör minska. Inte heller finns någon strategi för att med helhetssyn minska utsläppen i hela kedjan från jordbrukets produktion till vår dagliga konsumtion. Regeringens satsning det nya matlandet saknar det helhetsgreppet och vi förespråkar i stället satsningen det hållbara matlandet som en del i en sådan strategi. För att minska utsläppen inom jordbrukssektorn och utsläppen som orsakas av vår livsmedelskonsumtion krävs en handlingsplan. Handlingsplanen ska omfatta mål och åtgärder för att minska hela livsmedelskedjans klimatpåverkan, från jordbrukets produktion till konsumtion av livsmedel. Regeringen bör därför återkomma med förslag om en handlingsplan i enlighet med vad som anförs ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02MJ15 · 2012-04-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:138 Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete med och möjlighet att meddela föreskrifter om alternativa metoder. Vi ser positivt på ett gemensamt starkt europeiskt djurskydd, men ser risker för att direktivet hindrar i vår ambition att ständigt förstärka djurskyddet. måste slå vakt om friheten att kunna utveckla djurskyddet och minska djurplågeriet. En viktig del av ett förstärkt djurskydd vid djurförsök är arbetet med alternativa metoder. Vid användningen av alternativa metoder minskar lidandet och i bästa fall kan det till och med helt undvikas. uppmärksammade i propositionen att regeringen har gett bl.a. i uppdrag att sprida information om alternativa metoder. Enligt vår uppfattning är detta något som regeringen bör prioritera ytterligare. Det grundläggande kravet enligt 19 § djurskyddslagen är att djurförsök endast får ske om syftet med försöket inte kan uppnås med någon annan tillfredställande metod. Forskning, utveckling och validering av alternativa metoder är en förutsättning för att uppfylla det kravet. anser att regeringen ska ge i uppdrag att gemensamt med , forskningsinstitutionerna och andra aktörer intensifiera arbetet med forskning och utveckling om alternativa metoder. bör även ges skyldighet att, lämpligen efter samråd med SLU och , godkänna alternativa metoder som anses uppfylla kraven för tillfredställande metod. går man omvägen via som i sin tur tar hjälp av Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder. En ordning som kan ifrågasättas dels på grund av det direkta inflytande som externa intressenter som Cosmetics Europe (kosmetikbranschens europeiska lobbyorganisation) utövar och dels på grund av att omvägen är ytterligare ett strukturellt hinder när det gäller att flytta fram positionerna för ett ständigt starkare svenskt djurskydd.
mot · GZ02MJ7 · 2012-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:125 Geologisk lagring av koldioxid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillstånd för geologisk lagring av koldioxid endast ska få ges för lagring under havsbotten med undantag för landbaserade småskaliga testanläggningar. avslår regeringens förslag i de delar det avser 17 kap.7 § andra stycket och 22 kap. 25 d § 14 . Vi ser positivt på att det utvecklas nya tekniker för att nå en hållbar miljöutveckling. CCS-tekniken är en av dem, men är den relativt outforskad och den långsiktiga miljöpåverkan, investeringskostnaderna och var koldioxiden ska lagras är samtliga osäkerhetsfaktorer. Det kommer att krävas ett mycket komplicerat regelverk för landbaserad lagring, detta då stora landområden påverkas och många fastighetsägare kan blir berörda. Som regeringen uppmärksammat är även ledningsrätten problematisk. Det är viktigt att hänsyn tas till den lokala opinionen. Lagring under havsbotten är att föredra. Samverkan genom bilaterala avtal mellan närliggande nationer är att föredra för att möjliggöra tillgång till gemensamma lagringsplatser och infrastruktur. invänder vidare mot den inskränkning det innebär att regeringen ska behöva beakta ytterligare synpunkter förutom de allmänna intressen som kan vara för handen. Det nu aktuella förslaget till 17 kap. 7 § andra stycket innebär att kommissionens synpunkter ges en särställning. Vid en eventuell konflikt mellan dessa är det direkt olämpligt att beakta kommissionens synpunkter. Överlåtandet av tillståndsprövningen till regeringen har sin bevekelsegrund just i det faktum att det berör allmänna intressen. Förslaget om att låta kommissionens åsikter de jour inverka på tillstånd för den nu aktuella typen av verksamheter, står i kontraposition till de intressen som just regeringsprövningen är tänkt att tillgodose. Till yttermera visso framstår det som synnerligen anmärkningsvärt att domstolen i såväl sina yttranden över domar som i själva överlämnandet av domar ska skriva motiverade yttranden vad anbelangar avvikande meningsuppfattning visavi kommissionen. Det bör noteras att svensk rättstillämpning är restriktiv när det gäller vanliga obiter dictum. Det kan anses vara fullt tillräckligt att domstolarna uttalar sig om villkor och lagtolkning. Förslaget till 22 kap. 25 d § 14 är således att föra det för långt. anser att förslaget till motiveringsplikt för domstolarnas syn på kommissionens synpunkter ska strykas.
mot · GZ02N6 · 2012-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:92 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande avslår proposition 2011/12:92 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande och begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag om hur man kan stärka svenskt handels- och investeringsfrämjande. I proposition 2011/12:92 föreslås en sammanslagning av det statligt finansierade export- och investeringsfrämjande som utförs av exportråd () och Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) i den nya organisationen . Handelspolitiken utgör en grundbult för den svenska näringspolitiken. Mer än hälften av vår BNP kommer från exportindustrin. För ett litet land som , som konkurrerar i en global ekonomi, är det av största vikt att handelspolitiken bidrar till att underlätta export- och investeringsfrämjande. Vi socialdemokrater avvisar inte regeringens ambitioner att effektivisera verksamheterna för export- och investeringsfrämjande. Det är möjligt att det kan uppstå synergieffekter i samband med sammanslagning av handels- och investeringsfrämjandeverksamheterna. Vi vill dock peka på ett antal punkter som är problematiska i samband med förslaget om sammanslagning av . För det första är det viktigt att konstatera att och Invest har olika mål och syften med sina verksamheter. Medan har som uppdrag att öka den svenska exporten, ska Invest vara en central kontaktpunkt för investeringsfrämjande och utforma en strategi för att öka utlandsinvesteringarna i . Behoven och inriktningen på dessa verksamheter är olika och en sammanslagning är inte en garant för att effektivisera verksamheterna. utgör också en juridisk person där staten och näringslivet har ett delat ansvar medan Invest är en myndighet. Frågor som har att göra med statens inflytande över investeringsfrämjandet i den nya organisationen är inte klarlagt i propositionen, vilket måste redas ut innan en sammanslagning kan bli aktuellt. Det finns också en risk att blir den starkare parten vid en sammanslagning, varvid frågan om hur det statliga uppdraget för investeringsfrämjandet ska utformas är av största vikt. För det andra finns det risk för konkurrensnackdelar för svenska företag som väljer att kanalisera sin verksamhet i den nya föreslagna organisationen för export- och investeringsfrämjande. har bland annat pekat på att svenska företag, som vill exportera, måste vara garanterade att uppgifter som lämnas om marknads- och affärsplaner inte återanvänds för organisationens investeringsfrämjande verksamhet. För det tredje vilar underlaget för lagda proposition på ett otillräckligt underlag, en kritik som delas av regeringens eget utredningsstöd, Statskontoret. Vi begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag där ovanstående invändningar beaktas, så att den svenska handels- och investeringsfrämjande verksamheten kan stärkas .
mot · GZ02N7 · 2012-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:98 Timmätning för aktiva elkonsumenter antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) med den ändringen att ikraftträdandet ska ske . I propositionen föreslås att aktiva elkonsumenter ges möjlighet att ingå nya former av avtal som förutsätter att elförbrukningen timmäts, utan att debiteras de merkostnader som kan uppstå. Förändringen föreslås träda i kraft . Vi instämmer i regeringens förslag om timmätning, men ställer oss kritiska till tidsplanen för ikraftträdandet. Den snäva tidsplanen kan medföra ökade kostnader för elnätsföretagen på grund av att en större mängd mätvärden och information måste hanteras i systemet. har också konstaterat att den årliga kostnaden för elnätsföretagen kommer att öka med per kund som övergår till timmätning, merkostnader som riskerar att hamna i kundkollektivet genom höjda nättariffer. Vi vill i stället se över möjligheterna att skjuta på tidpunkten för genomförandet, så att reformen ger en möjlighet till omställning för elnätsbolagen utan risk för höjda nättariffer för konsumenterna.