mot · H002U306 · 2012-10-05 00:00:00 — 2.3Politik för global utveckling13 2.4Fattigdomsbekämpning, jobb och tillväxt14 2.5Jämställdhet och kvinnors rättigheter15 2.6Konflikthantering fred och säkerhet16 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter17 2.9Det civila samhället och informationsarbete19 2.10Multilateralt och humanitärt bistånd samt bistånd via EU19 2.11Kvalitetssäkring av svenskt utvecklingssamarbete20 3.1Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen23 3.2Fri, rättvis och hållbar handel25 3.6Miljön kräver samarbete över gränserna31 3.8Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling33 4.1Regelverk kring mänskliga rättigheter34 4.3Mänskliga rättigheter i arbetslivet36 4.8Rättssäkerhet i kampen mot terrorism44 4.10FN:s råd för mänskliga rättigheter45 6.1Nya hot och en modern säkerhetspolitik54 7.5Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning66 8Närområdet: Nordiskt samarbete, och Barents69 9Europa och Europeiska unionen77 9.5Ökad öppenhet och insyn inom EU82 9.6Ett föredöme för det internationella samarbetet83 10.1Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring85 10.2Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter87 10.4Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning90 10.5Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter91 10.7Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling93 12.1Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet102 14.1Arbete för demokratisk utveckling113 14.4Europarådets konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer114 14.5Kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter115 16Sveriges representation i världen116 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Utgångspunkter och resultatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.3 Politik för global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.4 Fattigdomsbekämpning, jobb och tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.5 Jämställdhet och kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.6 Konflikthantering fred och säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.8 Klimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.9 Det civila samhället och informationsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.10 Multilateralt och humanitärt bistånd samt bistånd via EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.11 Kvalitetssäkring av svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Tygla spekulationsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.7 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4 Mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.1 Regelverk kring mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Dödsstraff och tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Mänskliga rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.5 Handel med människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.6 Situationen för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.7 Hbt-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.8 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.9 Enskilda fall och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.10 för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.12 Skyldigheten att skydda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.13 Barn i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 FN och folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.1 Nya hot och en modern säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.2 Kvinnor i konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.3 EU:s krishantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7 En offensiv nedrustningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.1 Massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.2 Konventionella vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.3 Klustervapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.4 Krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 7.5 Socialdemokraternas tolvpunktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.1 Det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.2 Samarbete i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.4 Gränshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.6 Närområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.7 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.8 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.1 Grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.2 EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.3 Öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.4 Söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.6 Ett föredöme för det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.7 En bättre värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.8 säte.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.1 Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.3 Utvecklingssamarbete och partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.6 Ett jämställt samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.8 Säkerhet och konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.9 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.10 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.13 och Sydsudan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.14 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.15 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.1 och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 11.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.1 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.2 Relationer med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.1 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.2 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.3 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.4 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13.5 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.1 Arbete för demokratisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.2 Mediesituationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.3 och EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.4 konvention om våld mot kvinnor och våld i nära relationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.5 Kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 14.6 Hbt-rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 15 parlamentariska församling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 16 representation i världen.1 1 Yrkandena 58, 61, 93 och 98 hänvisade till KU. För att hantera utmaningarna i dagens föränderliga värld vill Socialdemokraterna se en ny inriktning på utrikespolitik. Arbetet mot klimatförändringar, opålitliga finanssystem och orättvisor samt kampen för demokrati och mänskliga rättigheter måste bedrivas med kraft. I dagens värld angår allt alla. En rättvis värld är möjlig. Det är alla människors frigörelse, utveckling och rätten till arbete vår internationella politik syftar till. Vi vill utrota fattigdomen, skapa en säkrare värld, stärka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. Globaliseringen fortsätter att öppna världen för och att öppna för världen. Det är en i grunden mycket positiv utveckling. Den snabba tekniska utvecklingen och tillgången på information, de globala marknaderna och handeln, rörligheten på arbetsmarknaden och det ökande resandet utvecklingen har gjort oss alltmer till globala medborgare. Kopplingarna är tydliga mellan utvecklingen i världen och våra jobb, vår miljö och vår mat, vår säkerhet och hälsa här i . Vi socialdemokrater har alltid varit en del av en internationell rörelse med ett engagemang för människor i andra länder och den värld vi har gemensamt. Fattigdom, miljöförstöring, förtryck och orättvisor har upprört socialdemokrater . delas känslan av globalt gemensamt ansvar av så många fler, och över detta gläds vi. Det är en styrka när så många av våra utmaningar delas globalt. Klyftorna ökar mellan fattiga och rika människor inom våra länder, och mellan fattiga och rika länder. Finansmarknadens bonusstinna aktörer har genom girighet och omdömeslöshet maximerat sina vinster och kastat världen in i en finansiell katastrof. De ekonomiska och finansiella kriserna har avlöst varandra och utgör tydliga exempel på hur de globala klyftorna påverkar oss i vardagen, våra jobb, vår välfärd och ekonomi, var vi än bor i världen. Allra hårdast drabbas de fattigaste. Stigande arbetslöshet rycker tusentals från välfärd och utveckling. Det leder till ökade sociala spänningar i alla länder. Kraftigt varierande tillgång och prisutveckling på livsmedel har drabbat de fattiga hårt. Omkring en miljard människor hungrar i världen. Både opålitligheten hos finansmarknaderna och klimatkrisen kräver att globala politiskt hållbara lösningar med bindande regler kommer till stånd. Vi måste alla, demokratiskt, hjälpas åt att vrida utvecklingen i hållbar riktning ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Vi ser de klassiska politiska motsättningarna på den globala arenan. kan utnyttja den gränslösa världen och placera sin produktion där arbetare inte ens har ett grundläggande skydd. Fria fackföreningar och fackliga rättigheter är viktiga i kampen för global rättvisa. Vi socialdemokrater har ett särskilt ansvar för att stödja det internationella fackliga arbetet, och för att i alla sammanhang stå upp för människors fri- och rättigheter på en alltmer globaliserad arbetsmarknad. bör vara en pådrivande kraft för att kärnkonventioner implementeras i alla länder. De mänskliga rättigheterna utgör en okränkbar helhet. Vi anser att de medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får inte inskränkas. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett uttryck för socialdemokratins grundläggande värderingar och en förutsättning för demokrati. Därför är det självklart för oss att kritisera regimer som kränker de mänskliga rättigheterna, som vi måste leva upp till våra egna nationella åtaganden. Den arabiska vårens kraftfulla krav på frihet och demokrati måste få omvärldens stöd för att möjliggöra en omvandling från auktoritära regimer till demokratiska samhällen. I har vi sett en fantastisk utveckling , även om vi ser allvarligt på att utvidgningsagendan förlorat fart. Genom att dörren hölls öppen för nya medlemmar till Europeiska unionen har fler tidigare kommunistdiktaturer reformerats och demokratiserats. Framväxten av EU-samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. EU måste fortsätta utvecklas inom de områden där EU bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi vill också stärka EU som global aktör för utveckling, rättvisare handel och försvarare av demokratin. EU:s arbetsformer måste bli öppnare och effektivare. EU måste fortsätta att utveckla en politik som genomsyras av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Samarbetet med FN måste stärkas. I ser vi oroande tecken på att mänskliga rättigheter och pressfrihet kränks. måste klara att skapa ett förtroendefullt samarbete med som vi ska kritisera det vi anser är fel i rysk politik. I har det skett en remarkabel minskning av antalet fattiga genom en stark ekonomisk tillväxt . har genom det fått en alltmer ökad ekonomisk och politisk makt. Efter demokratiseringsvågen i ökar kontinentens politiska och ekonomiska betydelse i takt med framgångsrika sociala och ekonomiska reformer i länder som . I finns fortfarande konflikter och fattigdom men vi ser också ökad tillväxt, demokratisering och utveckling. Vårt politiska program för bygger på uthålliga relationer och långvarigt partnerskap. Vi socialdemokrater vill att globaliseringens fördelar ska komma alla till del. Det kräver att människan sätts före marknaden. Fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och ekonomisk utveckling är grundläggande och att vi lyckas demokratisera globaliseringen och globalisera demokratin. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste satsas på att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Vi socialdemokrater tror inte på ödet. Det är vår övertygelse att världen formas av de människor som befolkar den. Kan människor förstöra och förtrycka, så kan människor i samverkan skapa en bättre värld. lades proposition 100 om svenskt utvecklingsbistånd fram. Ett halvt sekel av solidaritet och utvecklingsfrämjande har gått. har det gått sedan antog politiken för global utveckling, också ett viktigt och framsynt steg för den svenska utvecklingspolitiken. Utvecklingen i världen har gått framåt. Fler länder har demokratiskt styrelseskick än tidigare, flera av FN:s millenniemål har redan uppnåtts och några till kan hinna infrias . i historien kan fattigdomen göras till historia om den politiska viljan finns. präglas världen av djupa orättvisor inom och mellan länder. 900 miljoner människor lägger sig hungriga och miljarder lever i fattigdom. Parallellt med snabb tillväxt har vi i världen sett ökande sociala och ekonomiska klyftor och allt värre klimat- och miljöhot. Finans-, livsmedels- och klimatkriser drabbar de redan fattiga hårdast. De ekonomiska kriserna har också gjort att allt fler länder inte håller vad de lovar i det internationella biståndet som andra finansiella flöden, exempelvis handel och investeringar samt remitteringar, också minskar. Utvecklingspolitiken står inför nya utmaningar och möjligheter och måste förändras i takt med att världen gör det. Ny metodik och nya mål har slagits fast bland annat genom Parisagendan och senast Busanmötet. Majoriteten av världens fattiga människor lever nu i medelinkomstländer. Det innebär att vi knappast längre kan tala om utvecklingsländer respektive utvecklade länder. finns stora behov av solidaritetshandlingar för att bekämpa fattigdom och främja utveckling. Ett sådant agerande måste komma både från den traditionellt rika världen och inom berörda länder. Det ställer krav på ett nytt utvecklingssamarbete där andra samarbetsformer och relationer sker med länder som inte längre kommer ifråga för traditionellt utvecklingssamarbete. får inte dörren stängas helt för denna form. Särskilt FN:s utvecklingsinsatser kan spela en roll i medelinkomstländernas införande av bättre institutioner och policyer. Många av dessa länder kliver också fram som ekonomiska och politiska stormakter. Nya aktörer kommer till i utvecklingssamarbetet och andra finansiella flöden än traditionellt bistånd spelar allt större roll. Positiva trender måste tas tillvara som de negativa bekämpas. För varje biståndskrona försvinner i kapitalflykt medel som utvecklingsländerna behöver använda till fattigdomsbekämpning och samhällsservice. Inom och inom EU pågår olika arbeten kring detta, exempelvis krav på land-till-landrapportering som ett verktyg mot skatteflykt och korruption. Ökad öppenhet skulle göra det lättare att följa upp företagens verksamhet och skulle leda till skärpta förhållningssätt. Det är självfallet något vi socialdemokrater välkomnar. har också alla förutsättningar att vara ett föregångsland för skatteuppbörd och skatteförvaltning och bör därför vara pådrivande i det internationella arbetet på detta område. Allt fler människor manifesterar kraftfulla krav på frihet och demokrati. Det finns nu en större medvetenhet om att kvinnors frigörelse för hela samhällsutvecklingen framåt. Utvecklingspolitiken handlar om att minska fattigdomen i världen och främja utveckling. Kortsiktig välgörenhet lindrar nöd för stunden men utvecklingspolitik handlar om långsiktiga strategiska åtgärder för utveckling. Politiken ska ta sin utgångspunkt i människors egna drivkrafter att skapa utveckling. Socialdemokraternas agenda för internationellt utvecklingssamarbete syftar till att minska fattigdomen och orättvisorna i världen samt bidra till en hållbar och demokratisk utveckling. Alla politikområden måste sträva åt samma håll för att skapa global hållbar utveckling. Det långsiktiga målet för det svenska internationella utvecklingssamarbetet måste vara att samarbetsländerna blir öppna, fria, demokratiska, socialt och ekonomiskt utvecklade stater. Det här är ett mycket långsiktigt mål och tar i de allra flesta fallen flera decennier att förverkliga. FN:s rapport om millenniemålen visar glädjande att fyra delmål har uppnåtts: halverad fattigdom, förbättrade levnadsvillkor i världens slumområden, att lika många flickor som pojkar börjar skolan samt ökad tillgång till rent vatten. För att värna gjorda framsteg och för att öka ansträngningarna att uppnå resterande mål krävs att världens ledare håller fast vid de åtaganden som millenniemålen innebär. Inte minst måste mål åtta om globalt partnerskap med ökat bistånd, rättvisare handel och minskade skuldbördor uppfyllas. Också om hållbar utveckling som hölls i framhåller vikten av hållbara utvecklingsmål som gäller såväl ekonomisk, social som miljömässig utveckling, även efter millenniemålen 2015. Utgångspunkterna för vilka områden för utvecklingssamarbete som ska engagera sig i ska i första hand vara där har goda erfarenheter och kunskaper inom ett område som vi kan dela med andra länder. Det kan till exempel gälla jämställdhet, jämlikhet, miljöteknik och sociala trygghetssystem. För oss socialdemokrater är människan målet hennes utveckling och frihet, hennes vilja att växa, hennes ansvarskänsla för kommande generationer, hennes solidaritet med andra. Det är alla människors frigörelse politiken syftar till. Därför vill socialdemokrater bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Bistånd kan, rätt använt, vara en katalysator för ökad utbildning, jämlikhet och framtidstro, men också ett sätt att bekämpa korrumperade odemokratiska styrelseskick. Tillsammans med insatser på andra områden skapar bistånd förutsättningar för utveckling.