mot · GZ02Fi17 · 2012-04-28 00:00:00 — För att förskjuta de besluten mot ett minskat risktagande och mindre miljöpåverkan bedömer vi att det finns ett behov av att höja drivmedelsskatterna. Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende i glesare bygder. Därför är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för dessa grupper. I motionen Miljöanpassad vägtrafik (2011/12:Sk428) har vi presenterat en sammanhållen politik för rättvisa drivmedelsskatter som innehåller just detta. vill att i likhet med ett flertal andra EU-länder inför en kilometerskatt för att möta problemen med att den tunga trafiken står för en betydande del av slitaget på det svenska vägsystemet. Flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatten på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Därför vill vi införa en skatt på inrikesflyg i form av en schabloniserad start- och landningsavgift, vilket också skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer. Vi vill höja effektskatten på kärnkraft och därigenom hämta in en del av övervinsterna i energibolagen och använda dem till investeringar i ett hållbart samhälle. Vi bedömer att det är möjligt att genomföra utan att det får någon direkt effekt på elpriset. De negativa stimulanseffekterna av en höjd effektskatt är mycket begränsade, framför allt i jämförelse med hur många som skulle kunna sättas i arbete genom de direkta investeringar som en sådan skatt skulle möjliggöra. 6.7.4Företags-, kapital- och egendomsskatter eftersträvar att så långt möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag, som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen har infört många undantag från dessa principer. Bland annat har regeringen som ett av sina huvudnummer sänkt arbetsgivaravgifterna för företag som anställer unga. avvisar denna nedsättning av arbetsgivaravgiften eftersom åtgärden inte har några jobbeffekter i praktiken utan i stället medför högre vinster för företagen. Vi avvisar också regeringens förslag om sänkt krogmoms. Vi vill använda det budgetutrymme som finns till att sänka krogmomsen till ett generationsväxlingsprogram. Förutom att en sådan satsning skulle ge direkta jobbeffekter på en helt annan nivå än krogmomsen, skulle det också vara en investering i kompetens och arbetslivserfarenhet. Regeringen har i samband med vårbudgetpropositionen lagt fram ett förslag om sänkt bolagsskatt till . De försvarar det med att skattekonkurrensen ökar mellan EU-länderna, och att de därför inte vill låta det totala skatteuttaget stiga på grund av de begränsningar av företagens skatteavdrag och möjligheter att skatteplanera som föreslagits. I verkligheten är regeringens förslag snarare ett initiativ som förvärrar den skattekonkurrensen, eftersom den svenska s.k. effektiva genomsnittliga bolagsskatten ligger lägre än i de flesta länder i . statistik för åren 20002009 visar att de företag som haft ett taxerat överskott i genomsnitt har betalat av resultatet efter finansnetto i skatt. Den huvudsakliga effekten av sänkt bolagsskatt är ökade vinster, inte fler anställningar. Det som saknas är inte privat kapital, utan efterfrågan. Som fackförbundet påpekat var det inte i första hand utdelningarna som sjönk i de stora svenska aktiebolagen efter krisen, utan snarare antalet anställda. har i stället lagt fram en rad förslag som syftar till att stärka sysselsättningen och produktiviteten i små och medelstora företag, som att slopa sjuklöneansvaret och införa en generös skattereduktion för stöd till forskning och utveckling. Inte minst skulle de direkta investeringar vi föreslår ge en stark efterfrågestimulans. Dels skulle det betyda beställningar till underleverantörer i många branscher, dels skulle de direkta anställningarna ge lön i plånboken till människor som saknar köpkraft. skulle det också förbättra infrastrukturen och öka tillgången på välutbildad arbetskraft. Det är faktorer som är långt mer betydelsefulla för ekonomiska styrka än hur stora utdelningar aktiebolagen gör . Regeringens politiska inriktning mot sänkta lönekostnader och olika sorters skatteavdrag ökar avkastningen i många företag på kort sikt, men den har mycket begränsade effekter på den privata sysselsättningen. I praktiken är det snarare nya aktieutdelningar än nyanställningar som stimuleras. Målsättningen med förslag är i stället att öka antalet sysselsatta i den privata sektorn och se till att de nya arbeten som skapas är samhällsekonomiskt produktiva. Därför väljer vi direkta investeringar i stället för skatteavdrag. har i motionen Åtgärder mot skattefusk och svartarbete (2011/12:Sk399) presenterat en rad åtgärder för att kraftfullt bekämpa skattefusk. Vi vill bl.a. slopa avdragsrätten för koncerninterna lån. Regeringens förändringar av fastighetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas, på ett förutsägbart men också rättvist sätt. driver ett avskaffande av fastighetsavgiften för hyreslägenheter och vi välkomnar därför att regeringen förbereder ett förslag för att sänka den. Däremot tror vi inte att en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation skulle ha mer än en marginell effekt på byggandet. Förslaget att än en gång höja schablonavdraget vid uthyrning av bostäder kommer knappast att ge några effekter på bostadsutbudet, och svarar överhuvudtaget inte mot problemen med tillfälliga kontrakt och trångboddhet. Bostadsbristen är ett så pass omfattande problem att det får konkreta och allvarliga samhällsekonomiska konsekvenser, framför allt i form av trögheter på arbetsmarknaden. har lagt fram förslag på direkta stöd till nybyggnation i en helt annan storleksordning. vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . som den förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. Vi föreslår därför att det införs arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Den svenska banksektorn domineras fullständigt av de fyra storbankerna. Det ger dem en djupt problematisk maktställning, som drar resurser från produktiva företag och bostadsägare till övervinster i den finansiella sektorn. Deras sammanlagda vinst uppgick till , en ökning med innan. Framför allt har bankerna kraftigt ökat sina marginaler på bolånen. har lagt fram ett antal förslag för att reformera finanssektorn, och i den här motionen föreslår vi också en särskild bankskatt. En avgörande skillnad mellan storbankernas affärsvillkor och de som gäller andra företag är att de förra skyddas av staten genom en implicit garanti mot konkurs. Den här typen av statliga garantier mot att låta stora banker gå i konkurs finns i de flesta länder. Anledningen till dessa garantier är att statsmakterna brukar anse att vissa banker är så stora eller sammankopplade med andra aktörer i finanssektorn att en konkurs i en sådan bank skulle hota stabiliteten i hela det finansiella systemet. Dessa banker brukar därför benämnas too big to fail. Den implicita garantin mot konkurs innebär en stor konkurrensfördel för storbankerna och en kraftig subvention av deras upplåningskostnader. Beskattningen av den svenska finansmarknaden är därtill låg i och med att den är helt befriad från moms. Vi vill därför tillfälligt höja bolagsskatten för de fyra storbankerna . Inkomsten av det beror på rörelseresultatet det året, men t.ex. skulle en sådan skatt ha gett 3,9 miljarder i inkomster utifrån resultat. På det sättet vill vi hämta in en del av övervinsterna i finanssektorn och använda dem produktivt till ett särskilt utbildningspaket för unga. Dessa satsningar beskrivs närmare i avsnitt 6.6.3. Vi kommer att återkomma med förslag på permanenta skattehöjningar för finanssektorn. 6.8Reformera banksektorn dela bankerna Effekterna av finanskrisen är svåra att överskatta: produktionsbortfall på , massarbetslöshet och en valutaunion i gungning.43 Företrädare för den svenska banksektorn brukar hävda att den svenska banksektorn är stabil och väl kapitaliserad. Det är en sanning med stor modifikation. Enligt finansminister var två svenska banker endast timmar från konkurs, som han uttryckte det på SNS:s seminarium med anledning av . syftade på svenska bankers exponering i och effekterna på svenska banker i händelse av en devalvering i . De svenska bankerna, framför allt och , hade aggressivt jagat marknadsandelar i . I denna jakt tog de enorma risker i sin kreditgivning. Risker som de kunde ta på grund av för låga kapitaltäckningskrav och eftersom det finns en implicit garanti från staten att inte låta stora banker gå i konkurs. I de flesta länder (för att inte säga alla) finns en implicit garanti från statens sida att man inte kommer att låta stora finansiella institut gå i konkurs. Denna försäkran är en förklaring till varför vissa bolag kunnat växa sig så stora att de just blivit too big to fail, samt utgör den bärande bjälken i en incitamentsstruktur bland de stora finansiella företagen som var en av huvudorsakerna till finanskrisen. Implicita eller uttalade statliga garantier innebär en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. Garantierna innebär också att det inte finns någon större anledning för storbankernas kreditgivare att ta reda på bankernas finansiella situation. har försökt uppskatta värdet på den svenska implicita garantin. Deras bedömning är att den i genomsnitt uppgick till för de fyra storbankerna . Detta motsvarar drygt hälften av storbankernas sammanlagda vinster före skatt under samma tidsperiod.44 Motsvarande studier i andra länder har kommit fram till liknande resultat.45 Regeringen har i olika sammanhang framfört åsikten att den s.k. Stabilitetsfonden, där bankerna står för en del av finansieringen i form av årliga avgifter, innebär att bankerna betalar för den subvention som den implicita garantin innebär. För det första har de två egentligen inget med varandra att göra.46 För det andra betalar bankerna, mycket högt räknat, sammantaget i genomsnitt till fonden, vilket då ska jämföras med den årliga subventionen som uppgår till . Problemet med dagens finansiella sektor och dess stora institut är inte bara att de är för stora för att kunna tillåtas gå i konkurs, utan att de också i princip är för stora för att rädda i alla fall med mindre än massiva statliga kapitaltillskott och stora budgetunderskott som en direkt konsekvens. De svenska finansinstitutens sammanlagda balansomslutning är cirka 4 gånger större än BNP, vilket gör det svenska finansiella systemet till det fjärde största i Europa.47 En sådan finanssektor, oavsett hur strikt reglerad den är, utgör en allvarlig risk för makroekonomiska stabilitet. utgångspunkt är att om en bank är too big to fail då är den nog just för stor och då måste en reformerad finansiell reglering ta sikte på detta. har i olika sammanhang, t.ex. i vår motion med anledning av ekonomiska vårproposition, föreslagit en rad reformer för att komma till rätta med too big to fail-problematiken. I denna motion begränsar vi oss till att utveckla vårt förslag om en bankdelningslag i likhet med vad en brittisk bankutredning48 föreslagit och den brittiska regeringen nu är på väg att genomföra. Utredningen tillsattes mot bakgrund av finanskrisens effekter på det brittiska banksystemet. När den brittiska staten gav olika former av stöd till bankerna under finanskrisen visade det sig att det var mycket svårt att separera traditionell samhällsviktig verksamhet från investmentverksamhet. Detta innebar att bankernas alla delar fick räddas, även de delar som inte ansågs samhällsviktiga, vilket blev mycket kostsamt. Bland annat mot denna bakgrund föreslår utredningen en slags separation (s.k. ringfencing) av bankernas verksamhet i dels traditionell bankverksamhet, dels investmentverksamhet. Utredningen uppskattar att så mycket som fyra till fem sjättedelar av de brittiska bankernas sammanlagda balansomslutning härrör från det som definieras som investmentverksamhet, vilket motsvarar . Det finns inga beräkningar av storleken på investmentdelarna i de svenska bankerna. Dessa är förmodligen lägre än vad som är fallet i . Men med tanke på hur stor den svenska banksektorn är i förhållande till BNP är det troligt att även de svenska bankernas investmentverksamhet är betydande. Ett annat skäl till att en bankdelningslag borde införas har sin grund i den ovan nämnda implicita bankgarantin. Den implicita bankgarantin innebär en kraftig subvention av storbankernas verksamhet. Garantin är stötande även om bankerna enbart skulle ägna sig åt traditionell bankverksamhet i form av in- och utlåning till privatpersoner och mindre företag. Men den blir helt absurd när bankerna kan använda subventionen till att spekulera med egna pengar i olika finansiella instrument. Det är inte helt enkelt att förstå varför staten ska subventionera privata företags finansiella spekulation och sedan dessutom gå in och rädda företagen om de riskerar att gå i konkurs som ett resultat av denna spekulation. En lag om bankdelning bör också införas för att minska risken för intressekonflikter. Bankernas nuvarande affärsmodeller där de dels placerar pengar för kundernas räkning, dels handlar för egen räkning kan leda till betydande intressekonflikter. Bankerna kan dra nytta av privatpersoners insättningar, som delvis är försäkrade genom den statliga insättningsgarantin, för att ägna sig åt mycket stora och riskabla finansiella spekulationer. Detta leder till betydande intressekonflikter och bidrar till att öka instabiliteten i det finansiella systemet. Mot bakgrund av ovannämnda skäl bör regeringen skyndsamt tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att utarbeta ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet. Detta bör besluta. Tabell 1 Direkta jobb i budgetförslag personer, jfr med regeringen Riktade medel till kommunerna Nya jobb i V-budget uppskattat antal privata jobb uppskattad andel privata jobb Tabell 2 Utbildningsplatser i budgetförslag utbildningsplatser, jfr med regeringen Tabell 3 Finansiellt sparande i budget Kumhof, M. och Rancière, R. (2010), Inequality, Leverage and Crises, IMF Working Paper. Se t.ex. Kinnwall, M. och Ackerby, S. (2010), En global balansakt om sparandeobalanser och kriser, Global utmaning. (2011), An Overview of Growing Income Inequalities in Countries: . Se t.ex: , Global Wage Report 2010/11. De s.k. Longer Term Refinancing Operations (LTRO). Detta gäller speciellt för de länder där den privata skuldsättningen utgör huvudproblemet. Så är t.ex. fallet i , med högt belånade hushåll, svag banksektor och en fastighetsmarknad som är övervärderad. Här måste en anpassning ske. Det spanska budgetunderskottet för den offentliga sektorn uppgick till av BNP . EU:s krav på är att detta underskott ska minska till . Hur den spanska ekonomin ska kunna återhämta sig genom en sådan parallell åtstramning i såväl den privata som den offentliga sektorn är svårt att se. Det strukturella sparandet gick från till av BNP, vilket innebar att regeringen bedrev en mycket åtstramande finanspolitik mitt under den värsta lågkonjunkturen sedan 90-talskrisen. Riksbank, Penningpolitisk uppföljning . Detta är något som Europeiska kommissionen identifierade som risker för den makroekonomiska stabiliteten i sin , KOM(2012) 68 slutlig. Man bör emellertid tolka skillnaderna i nivåerna avseende hushållens skuldkvoter med en viss försiktighet på grund av en rad olika landsspecifika skillnader att mäta hushållens skulder och inkomster (Källa: , dnr 2012:235). , Konjunkturläget Mars 2012. , Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport . SNS, , Enkla regler, svåra tider. , Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport . KI, Konjunkturläget . Mätt som årsgenomsnitt. Avser perioden 20062010. Med relativ fattigdom avses disponibel inkomst (justerat för antal konsumtionsenheter) som understiger av medianinkomsten i ett land. Beräkningen är en internationellt standardiserad metod framtagen av . , dnr 2012:264. Åren 20102011 bygger urval framräknade till respektive år med avseende på befolkning, ekonomi och gällande regelverk. Långvarig relativ fattigdom definieras i den fördelningspolitiska redogörelsen som minst fyra på varandra följande år under den relativa fattigdomsgränsen. V2012, bilaga 3, s. 35. Exklusive kapitalvinster, per konsumtionsenhet. Se t.ex. dAddio A. (2010), Intergenerational mobility: Does it offset or reinforce income inequality? ur Growing Unequal?, . Data är kring 2006, ur ovannämnda . Det mått på social rörlighet som används i diagrammet tar fasta på sambandet mellan fäders och söners inkomster. En låg siffra visar på hög social rörlighet. Det mått på Gini-koefficienten som används i diagrammet avser fördelning av hushållen disponibla inkomster. Ett högre värde på Gini-koefficienten innebär en mer ojämlik inkomstfördelng. , dnr 2012:323. , dnr 2012:264. Med relativ fattigdom avses inkomster som understiger av ett lands medianinkomst. Med nettoinkomst menas bruttoinkomst reducerat med slutlig skatt. I bruttoinkomsten ingår skattepliktiga transfereringar som arbetslöshetsersättning, sjukpenning m.m. , Fördjupnings-PM, nr 6. Detta baseras på en bruttolön på . SCB, Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg 2009. föreslår följande medelfristiga mål: att arbetslösheten ska pressas ned till och att sysselsättningsgraden () ska stiga till . Se t.ex. BP2004, bilaga 2, s. 81. Det primära sparandet är exkluderat från ränteutgifter och ränteinkomster. För en mer utförlig redogörelse för våra argument mot överskottsmålet, se t.ex. vår motion med anledning av regeringens budgetproposition . (2010), Penningpolitiken i , s. 11. 2008/09:100, ekonomiska vårproposition, s. 9899. Se t.ex. Riksbank, Penningpolitiken i och , , Naturligt hög arbetslöshet om sambandet mellan politik och jämviktsarbetslösheten, Global Utmaning (2011). BNP-gapet är en uppskattning av skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP. Med potentiell BNP avses den BNP-nivå som, grovt sett, är förenlig med en stabil prisutveckling. Enligt denna tankeram indikerar ett negativt BNP-gap lediga resurser och ett positivt BNP-gap att ekonomin är överhettad. Källa: KI. Värdet är baserat på en tidsserie av kvartalsdata mellan 1993 kv1 och 2011 kv1. För en närmare analys av finanskrisens orsaker, se t.ex. motion med anledning av ekonomiska vårproposition. Riksbank (2011), Lämplig kapitalnivå i svenska storbanker en samhällsekonomisk analys. Stabilitetsfonden syftar till att bygga upp ett kapital som ska kunna användas i händelse av att en bank behöver räddas. Målet är att fonden ska vara fullt utbyggd med en behållning motsvarande av BNP. Av detta kapital beräknas bankernas avgifter stå för av finansieringen, motsvarande . Resten av finansieringen står skattebetalarna för. Källa: , Stabilitetsfonden gör den skäl för namnet?. Riksbank, Finansiell stabilitet 2011:2. Independent Commission on Banking (2011), Final Report Recommendations.