ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So271 · 2012-10-01 00:00:00 — Likvärdiga villkor i hela landet för samkönades infertilitetsbehandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och öka likvärdigheten vad gäller infertilitetsbehandlingar. I tar ut för lesbiska par som vill genomföra inseminationsförsök, medan man tar för heterosexuella par. Även i andra landsting har man haft olika villkor för samkönade respektive heterosexuella par som vill genomgå infertilitetsbehandlingar. Den typen av särbehandling borde inte vara möjlig och avgiften ska inte heller bero på var i landet man råkar bo. Med anledning av ovanstående bör likvärdigheten kring infertilitetsbehandlingar, utifrån vilken sexuell läggning eller bostadsort man har, ses över.
mot · H002So274 · 2012-10-01 00:00:00 — Ett nytt kunskapslyft för en tryggare äldreomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett statligt finansierat kunskapslyft för att höja kompetensen inom äldreomsorgen. Äldreomsorgen i står inför stora och svåra utmaningar. ökar antalet äldre markant, det vill säga den grupp som är i störst behov av vård och omsorg. som äldrevården har blivit allt mer kunskapskrävande och komplicerad sjunker tillgången på ny arbetskraft med rätt utbildning. Allt färre söker sig till gymnasieskolans omvårdnadsprogram. Många söker sig till vårdyrket i vuxen ålder och finner det både stimulerande och givande. Dock saknar många den utbildning som krävs, det vill säga examen motsvarande undersköterska. Det innebär att de inte kan erbjudas tillsvidareanställning. Att ta tjänstledigt i vuxen ålder för att läsa in en examen är för många svårt att göra ekonomiskt och väljs därför bort. lider kommunerna en stor brist på utbildad arbetskraft och många som vill och skulle kunna göra en värdefull insats inom äldreomsorgen går utan arbete. Det är inte bara grundexamen som behövs. Den komplicerade vården kring äldre, till exempel när det gäller vård av personer som har demenssjukdomar eller psykiska diagnoser ökar. För detta behövs personal med specialistkompetens som oftast saknas på äldreboenden och inom . Ett kunskapslyft bör därför även omfatta viss vidareutbildning. behöver ett nytt kunskapslyft för att säkra att det finns personal med rätt kunskaper inom äldreomsorgen och för att fler ska komma i arbete. Det behövs också möjligheter till kompetensutveckling för att personalen inom äldreomsorgen.
mot · H002So279 · 2012-10-02 00:00:00 — Efter beslut av åklagare får polisen dessutom destruera det som beslagtagits, även om inte narkotikaklassningen av preparatet hunnit träda i kraft. Att kunna göra dessa beslag är en viktig åtgärd i den svenska narkotikabekämpningen, men fortfarande saknas möjligheten att lagföra handeln och användningen av dessa nätdroger innan själva beslutet om narkotikaklassning trätt i kraft. Ett effektivt sätt att ligga steget före och kunna komma åt innehavet, handeln och bruket av nätdroger är att införa familjeklassning av droger, där generiskt liknande molekylära produkter klassas som narkotika. Därigenom förhindras tillverkare att lansera liknande skadliga substanser. Det finns länder som redan infört eller är på väg att införa familjeklassning av narkotiska preparat. Visserligen leder det till en del svårigheter och problem för den kemtekniska industrin och läkemedelsindustrin som måste få dispenser och undantagsregler för sin verksamhet, men familjeklassning verkar vara den enda kända vägen till att vara steget före i kampen mot de nya nätdroger som ständigt kommer ut på den svenska marknaden. Kampen mot droger måste gå vidare och de juridiska hinder som finns för en familjeklassning av narkotiska substanser måste undanröjas. Genom substitiutionsbehandling ersätts intaget av illegala opiater med de av läkare förskrivna preparaten Metadon, Suboxone och Subutex. Syftet är att minska missbruket av narkotiska preparat och därmed minska den drogrelaterade dödligheten samt förbättra livskvalitete. För de allra flesta handlar det dessvärre inte om att dessa legala preparat används för att trappa ner och fasa ut narkotikaberoendet. I stället handlar det om en livslång underhållsbehandling. Missbrukare vittnar dessutom om att det är mångdubbelt svårare att försöka trappa ner och upphöra med till exempel Subutex än heroin. En studie som organisationen , Kriminellas revansch i samhället, genomfört i visar på ett betydande läckage av Metadon, Suboxone och Subutex där de receptbelagda produkterna i stor skala säljs vidare i missbrukarleden. Dessutom framgår att det är vanligt att preparat från behandlingsprogrammen kombineras med framförallt heroin. Enligt studie har antalet Metadonrelaterade dödsfall i ökat från nio fall till 2010 medan dödsfall på grund av heroinöverdoser har minskat. I , som har ett mer omfattande Metadonprogram, är det nu fler som dör med Metadon i blodet än med heroin. Deras dödstal är också högre än det svenska, trots att enbart har fem miljoner invånare. Riksomfattande studier behöver göras av hur substitutionsbehandlingen fungerar innan den kan användas i större skala. Det handlar inte minst om att följa upp hur läckagen ser ut, hur vanligt det är att preparat från programmen kombineras med illegal narkotika och hur stor andelen är av avbrutna behandlingar. Om substitutionsprogrammen ska finnas kvar måste de utformas i bättre samverkan med i kommunerna, med stor restriktivitet och syfta till nedtrappning och total drogfrihet.
mot · H002So280 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda öppna jämförelser i kommunernas tillgänglighetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för tydliga administrativa rutiner i kommunernas tillgänglighetsarbete. Tillgänglighetsfrågor måste ses som en självklarhet av hela samhället. Arbetslivet, kulturen och nöjeslivet ska vara tillgängligt för alla. Det handlar om att lokaler ska vara tillgängliga för alla människor, hur vi bemöter personer med olika funktionsnedsättningar samt att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättningar att exempelvis få ett arbete. Här är det viktigt att alla nivåer tar sitt ansvar. Staten, landstingen, regionerna och kommunerna måste göra sina verksamheter tillgängliga. Grunden för funktionshinderspolitiken finns i den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare (proposition 1999/2000:79). har därmed beslutat dels om målen för funktionshinderpolitiken, dels om inriktningen för arbetet inom densamma. Regeringens strategi för genomförande av funktionshinderpolitiken 20112016 anger som inriktningsmål att den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning ska förbättras, bland annat genom att enkelt avhjälpta hinder undanröjs. Insatser ska göras så att personer med funktionsnedsättning i ökad utsträckning kan leva självständiga liv och göra egna val. För detta krävs insatser som förbättrar den fysiska tillgängligheten. Förutom de regler om tillgänglighet som i den nya gäller vid nybyggnad och ombyggnad ska enkelt avhjälpta hinder avlägsnas för att förbättra tillgängligheten i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. har också gett kommunerna bättre förutsättningar för sin tillsyn. ska numera pröva en tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga i samband med bygglovsprövningen. Därmed kan felaktigheter upptäckas i ett tidigt skede, vilket också borde göra att lagen efterföljs på ett bättre sätt. Varje kommun måste arbeta fram enkla och tydliga rutiner för att ta emot medborgarnas synpunkter om bristande tillgänglighet, så att förändringar kan komma till stånd. För medborgarna ska det vara en självklarhet att frågor om tillgänglighet tas på allvar. Regeringen bör därför verka för att de administrativa rutinerna kring tillgänglighetsarbetet garanterat fungerar. finns Handisams öppna jämförelser för statliga myndigheters resultat när det gäller tillgänglighetsarbete. Eftersom kommuner och landsting kraftigt släpar efter när det gäller tillgänglighet bör ett index tas fram med ett antal tillgänglighetskriterier också för kommunsektorn. Resultatet bör presenteras offentligt på ett liknande sätt som de öppna jämförelserna i hälso- och sjukvården eller Handisams öppna jämförelser för statliga myndigheter, eftersom öppna jämförelser har visat sig vara ett effektivt sätt att förbättra kvaliteten på olika områden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002So281 · 2012-10-02 00:00:00 — Journalföring för sjukvårdspersonal som ingriper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vad som gäller i fråga om journalföring för sjukvårdspersonal som ingriper . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inte klassa ideellt första-hjälpen-arbete som journalföringspliktigt. Otydligheter råder kring dokumentationsplikten för legitimerad sjukvårdspersonal som arbetar ideellt . meddelar att man inte kan uttala sig i frågan om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i samband med ingripanden är skyldiga att föra patientjournal. Svårigheten säger man är att bedöma om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som griper in i en nödsituation kan anses utföra hälso- och sjukvård. I patientdatalagen (2008:355) har bestämmelser om kravet på journalföring och vem som är skyldig att föra patientjournal förts över oförändrade från patientjournallagen (1985:562), som upphävdes . Någon lagändring i frågan om dokumentationsskyldigheten har alltså inte skett . har kommit med motstridiga riktlinjer om vad som gäller för ideellt engagerade hos Röda Korset. har dokumentationsplikt införts för de sjukvårdslegitimerade som ställer upp ideellt i Röda Korsets regi och utför första-hjälpen-arbete. Röda Korset måste nu ta på sig ett vårdgivaransvar som innebär krav på journalföring och tillsynsutövning, något man finner praktiskt omöjligt. Kontentan blir att dokumentationsplikten sätter stopp för läkare och sjuksköterskor som arbetar ideellt vid evenemang såsom exempelvis musikfestivaler. För Röda Korset innebär det att man får avstå från frivilliga insatser från ett hundratal vårdanställda. skriver 2011 att det finns mycket lite utrymme för att insatser som ges av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal bedöms som annat än hälso- och sjukvårdsuppgifter. Detta även om legitimerad personal utför uppgifter inom frivilligverksamheten. Det svenska förhållningssättet skiljer sig från och där första-hjälpen-arbete inte är journalpliktigt. Tydligt är att det råder oklarheter kring vad som gäller för sjukvårdslegitimerade som rycker in . Om inte ens kan uttala sig i frågan om legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i samband med ingripanden är skyldiga att föra patientjournal är det tydligt att en översyn kring vad som gäller krävs. Det önskvärda är självklart att ideellt första-hjälpen-arbete inte ska vara journalföringspliktigt. Möjligheterna för en sådan lösning bör därför ses över. Att ideellt sjukvårdsarbete från dem med kunskap inom området uppmuntras är något alla tjänar på.
mot · H002So284 · 2012-10-01 00:00:00 — Familjeklassning av narkotiska preparat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att familjeklassa narkotiska preparat. Bara upptäcktes 49 helt nya psykoaktiva preparat i EU, och antalet näthandlare som säljer ännu icke klassade droger fördubblades. Tittar man på utvecklingen ser man också en väldigt tydlig ökning där nära på alla nya preparat är syntetiska. fick en ny narkotikalagstiftning som bland annat innebar en snabbare klassning samt möjlighet för polis och tull att omhänderta och förstöra misstänkta ännu inte klassade droger som deras skadlighet utreds. Det var ett viktigt steg i en effektivare och framgångsrikare kamp mot narkotikan. Men lagstiftningen riskerar ändå alltid att ligga steget efter. När ett preparat klassats som narkotika ersätts detta ofta snabbt på marknaden av ett nytt preparat som kommit till genom att producenterna gjort smärre förändringar i den kemiska sammansättningen av det tidigare preparatet. På så vis förs en ojämn kamp mot handeln och användningen av narkotikan. De som får betala är inte minst alla unga som dör i skuggan av lättillgängliga och relativt billiga nätdroger. Lagstiftningen måste fortsätta att skärpas för att bättre hänga med i den snabba utvecklingen. Menar vi allvar med att genom lagstiftning ta upp kampen mot den växande handeln med nätdroger behöver vi i gå samma väg som flera EU-länder samt och gjort och börja med generisk kontroll. En familjeklassning för kemiskt liknande ämnen krävs för att snabbare få bort dem från marknaden. Men kampen mot narkotika måste ske på många fronter. Det räcker inte bara med bra klassning och stärkta befogenheter hos polis och tull. Vi behöver också möta den frustration och maktlöshet många av fackförbundet medlemmar bär på när man i butik och på bensinmackar tvingas lämna ut brevpostförskott till omyndiga barn med stor vetskap om att försändelsen innehåller nätdroger. Eftersom brevpostförskott går som brev krävs heller ingen kontroll av legitimation. Det innebär att man kan beställa i sitt eller någon annans namn, uppge ett mobilnummer, och sedan bara hämta ut försändelsen genom att visa det sms man får när paketet har kommit. Här bör regeringen överväga om distributionen av nätdroger på något sätt kan försvåras.
mot · H002So285 · 2012-10-01 00:00:00 — Utökad registerkontroll för skydd av barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka kravet på registerkontroll av personal som arbetar med barn. Det är vuxenvärldens ansvar att hindra att barn utsätts för övergrepp eller far illa. Ett sätt att öka skyddet för barn är en översyn av den befintliga registerkontrollen. Det är inget fullgott skydd men en bland många viktiga åtgärder för att förhindra att fler barn blir offer. finns redan flera former av möjlighet till registerkontroll för olika grupper som genom sin anställning kommer i kontakt med barn. För förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg samt HVB-hem som tar emot barn, gäller obligatorisk registerkontroll. Ett flertal utredningar har föreslagit utvidgning av registerkontrollen till att även omfatta bland annat personliga assistenter för barn och unga, kontaktperson, kontaktfamilj och särskilt kvalificerad kontaktperson. Förslaget är bra och bör genomföras. Jag menar att kravet på registerkontroll innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga.
mot · H002So286 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av socialtjänstlagen i fråga om stöd till anhörigvårdare. År ut och år in, dygnet runt, görs vård- och omsorgsinsatser av anhöriga runt om i vårt land. Utan dessa kämparinsatser skulle kollapsa. Det är hög tid att erkänna värdet av anhörigvårdarnas insatser. I stor utsträckning avlastar anhörigvårdarna stat, landsting och kommuner. infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att kommunerna ska erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som har en funktionsnedsättning. stod det i lagen att anhöriga bör få stöd och avlösning. I den nya lagtexten har det ändrats till att anhöriga ska erbjudas stöd av kommunen. noterar i sitt betänkande att , som följer upp den nya bestämmelsen, har funnit att det saknas statistik om hur bestämmelsen tillämpas. Det är därför positivt att i sitt fortsatta arbete med att stödja utvecklingen av stödet till anhöriga kommer att inrikta sig på att bl.a. skapa en struktur för insamling av uppgifter om anhörigstödet. Stödet som ska erbjudas kan vara avlösning i form av korttidsboende, dagvård och avlösning i hemmet. Andra stödformer kan till exempel vara enskilda samtal, deltagande i anhörigcirkel och rådgivning. Även om ändringen i socialtjänstlagen är ett steg i rätt riktning anser vi att perspektivet måste vidgas till att se anhörigvården ur vårdarnas perspektiv. Socialtjänstlagen och biståndsbedömningen utgår främst från den som vårdas och dennes personliga behov. Regelverket behöver mot bakgrund av de omfattande insatser som många anhöriga gör förtydligas så att den som vårdar en anhörig får en tydligare rätt till stödinsatser. Det bör utredas under vilka förutsättningar en anhörig eller annan närstående själv bör kunna ansöka om och beviljas en insats med stöd av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002So294 · 2012-10-03 00:00:00 — Krav vid upphandling enligt LOV inom äldreomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vilka krav en myndighet som upphandlar enligt LOV har rätt att ställa på sin leverantör. Under förra mandatperioden införde alliansregeringen , lagen om valfrihetssystem inom äldreomsorg. Den innebär att den enskilde själv bestämmer om vem som ska utföra eller annan hemservice. Många kommuner har infört detta, vilket är lovvärt. Dock råder oklarheter kring hur långtgående krav upphandlande myndigheter (exempelvis kommuner) kan ställa på leverantören. Rimligheten i att upphandlaren kan ställa krav om byte av journalsystem kan ifrågasättas. Enligt finns inget säkert svar på frågan om huruvida det är formellt rätt av en upphandlande myndighet att kräva att leverantörer ska använda ett visst journalsystem. Krav på att privata vårdgivare, som själva har fungerande journalsystem, ska använda kommunens journalsystem förekommer. Kommunen har alltså fortfarande monopol på journalsystemet. Var gränsen går för vilka krav en upphandlande myndighet kan ställa är oklar. Kammarkollegiet har ett regeringsuppdrag att utveckla vägledning och stöd i fråga om upphandlingar enligt LOV men har inte tagit ställning i frågan om exakt var gränsen går för de krav som en upphandlande myndighet kan ställa. Om vårdgivaren redan har ett journalsystem som fungerar förefaller utbytandet av detta som ett onödigt och kostsamt förmynderi. Ett klargörande om vilka krav en upphandlande myndighet kan ställa på sin leverantör efterlyses.
mot · H002So295 · 2012-10-01 00:00:00 — Statliga bidrag för personliga ombud tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga bidrag för personliga ombud. Personliga ombud arbetar med psykiskt funktionshindrade i syfte att ge dem en meningsfull tillvaro samt verka för att de aktivt kan ta del i samhället på egna villkor. Man vill åstadkomma ett intimt samarbete mellan olika samhälleliga institutioner och frivilligorganisationer för att kunna ge de psykiskt funktionshindrade bästa möjliga stöd. Därigenom vill man utnyttja samhällets resurser så effektivt som möjligt. Man arbetar i projektform och på andra sätt för att uppnå målen som man vill sprida kunskap om de psykiskt funktionshindrades situation. De projekt med personliga ombud som startades har varit föremål för en vetenskaplig utvärdering efter . Dessa utvärderingar visade att personer som deltagit i verksamheten upplevt ökad livskvalitet, minskade psykiska och psykosomatiska symtom och därmed minskat sin konsumtion av såväl öppen som sluten psykiatrisk vård. har dessa klienter kontaktats för ytterligare uppföljning. Sexårsuppföljningen visar att personerna fortsätter en positiv utveckling och att vissa resultat blir tydliga först . Personliga ombud arbetar med personen som uppdragsgivare, och i den första fasen i ett samarbete är det mycket viktigt att skapa en bra relation med klienten. Den relationsskapande fasen kan ta för personer som har svårt med tillit till andra. Ombuden har en stödjande roll gentemot den funktionshindrande personen och målsättningen är bl.a. att skapa förutsättningar för en god livskvalitet. Den huvudsakliga uppgiften är att tillsammans med klienten identifiera och formulera behov av vård, stöd och service och stödja klienten så att insatserna utgår från hans eller hennes önskemål och lagliga rättigheter. Ombuden kan göra egna insatser för klienten och även företräda klienten i myndighetskontakter när önskemål finns. Ett personligt ombud har en fristående roll gentemot myndigheter och arbetar inte med myndighetsutövning. Personliga ombud skall även bedriva uppsökande verksamhet för att nå behövande personer som har svårt att själva söka stöd. Arbetet är grannlaga, kräver tid och lyckas för det mesta. I de fall det lyckas kan det ge stora möjligheter till att hjälpa en person till bättre livskvalitet. Staten ger till länsstyrelserna resurser för att inrätta personliga ombud till personer med psykiskt funktionshinder. Statens bidrag till verksamheten med personliga ombud blev permanent 2001 och ett belopp fastställdes per beviljat ombud. Trots att behovet av uppräkning påtalats upprepade gånger och från flera olika håll är beloppet per beviljat ombud fortfarande oförändrat. Det innebär att den årliga uppräkningen av kostnaderna helt får bäras av kommuner och landsting. För att inte urholka verksamheten för personliga ombud är det angeläget att se över de statliga bidragen till personliga ombud. i (S)
mot · H002So296 · 2012-10-01 00:00:00 — Lika kostnader för hjälpmedel oavsett var du bor i landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över högkostnadsskyddet för att åstadkomma en likvärdig kostnad över hela landet även för hjälpmedel. En god hälso- och sjukvård till rimlig kostnad för alla medborgare är en av grundstenarna för en modern välfärdsstat. Högkostnadsskyddet som finns inskrivet i hälso- och sjukvårdslagen var när det infördes en garant för att alla skulle garanteras en likvärdig vård till en rimlig kostnad. Men det sker en oroande utveckling i landet när det gäller kostnader för hjälpmedel för bl.a. personer med hörselnedsättningar. Landstingen övertog ansvaret för bl.a. hörselhjälpmedel efter ett riksdagsbeslut . Med åberopande av det kommunala självbestämmandet varierar i växande grad kostnaden för hjälpmedel för hörselskadade, och avgifterna ligger som regel långt över vad som skulle ha varit möjligt inom ramen för högkostnadsskyddet. Några landsting, som , och , har upprätthållit en socialt ansvarsfull hörselpolitik och erbjuder hörselskadade undersökning och hjälpmedel gratis eller till en mycket låg kostnad. I andra landsting däremot, som eller , kan en enskild person få betala för samma hjälp. Det finns även exempel på att kostnaderna blivit ännu högre i vissa fall. Denna utveckling hotar flera av de grundläggande värderingar om jämlik och rättvis vård som varit vägledande för hälso- och sjukvårdspolitiken i . Vård och hjälp ska vara likvärdig oavsett var i landet en medborgare bor. Mindre avvikelser vad gäller kostnader kan förstås accepteras i enlighet med det kommunala självstyret, men skillnaderna för hörselskadades vård och hjälpmedel har redan passerat vad som kan anses rimligt med utgångspunkt i kravet på geografisk jämlikhet. Vården ska vara jämlik och likvärdig oberoende av sjukdom. diskrimineras personer med hörselskador genom att de i vissa delar av landet drabbas av betydligt högre kostnader jämfört med personer med en annan sjukdomsbild. Plånboken ska inte styra. God vård ska inte förutsätta hög inkomst eller ägande av kapital. De kostnader som hörselskadade i vissa landsting kan drabbas av ligger på nivåer som innebär att personer med låga inkomster kan tvingas avstå från vård eller hjälpmedel av fullgod kvalitet. En stor andel av de hörselskadade är äldre, och pensionärer med låg pension är därför en grupp som löper särskilt stor risk att tvingas avstå från fullgod hjälp. Studenter med nedsatt hörsel är en annan grupp med låga inkomster som riskerar att drabbas hårt av höga avgifter, som de är starkt beroende av hjälpmedel för sin kunskapsinhämtning. Därför är det angeläget att regeringen ser över utvecklingen av kostnaderna för hjälpmedel över landet och möjligheterna att även låta högkostnadsskyddet omfatta de hjälpmedel som våra medborgare har behov av. i (S)