ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ju403 · 2012-10-05 00:00:00 — Utan att skärpa straffet bedömer vi att effekten av påföljden kan bli mer effektfullt om polisen automatiskt måste meddela vilka som dömts för ringa narkotikabrott. Då kan erbjuda missbrukaren lämplig hjälp och lämpligt stöd. ska sedan kunna erbjuda alla som döms för ringa narkotikabrott vård och behandling för missbruket. 5.12 Införande av incitamentsmodeller I denna motion har redovisats hur omfattande återfallen i brott är och vilka stora samhälleliga vinster som står att finna i att minska återfallen i brott. Att män, särskilt unga män, är överrepresenterade bland såväl de som begår brott som de som återfaller i brott är heller ingen nyhet. Ett av huvudmålen för Kriminalvårdens uppdrag är att minska återfall i brottslighet, men det saknas enligt vår mening en tydlig koppling mellan ersättningen till myndigheten och hur väl den lyckas i uppfyllandet av detta uppdrag. Vi anser därför och särskilt mot bakgrund av den roll Kriminalvården spelar i detta att regeringen ska utforma en modell för ersättning till Kriminalvården som i ökad grad speglar måluppfyllelsen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Bland landets alla kommuner bedrivs det brottsförebyggande och återfallspreventiva arbetet på olika sätt och med olika framgång. De framgångsrika exemplen behöver i ökad grad spridas och modeller tas fram för hur framgångsrika kommuner kan belönas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den som för ett eller flera brott döms till frihetsberövande påföljd ska inte genom anstaltsvistelsen exponeras för droger. Tvärtom ska anstaltsvistelsen kunna vara en väg ut ur ett drogmissbruk. Vi anser att drogfrihet när det gäller alkohol och narkotika skall vara ett krav på såväl Statens institutionsstyrelses som Kriminalvårdens anstalter och att det ska vara en prioriterad uppgift för dessa myndigheter att tillse att det inte finns droger inom anstalterna. Detta bör ges regeringen tillkänna. Återfall i brott. Preliminär statistik för 20032009, , s. 8 f.
mot · H002Ju404 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att märka soft airguns. Airsoft är en hobby som utövas med airsoftvapen, vanligen kallade soft airguns eller airsoft guns. Hobbyn går i sin enklaste form ut på att med ett effektbegränsat vapen träffa sina motspelare, precis som paintball. Utifrån detta grundkoncept är det sedan vanligt att utövarna spelar efter olika regler. Vanliga typer av spel som förekommer är så kallad milsim (militär simulering) och CQB (Close Quarter Battle) där den första efterliknar militära insatser, ofta i skogsmiljö, medan den senare vanligen efterliknar polisiära insatser i bebyggda områden. Vanligast är att deltagarna delar upp sig i lag och sedan försöker eliminera det andra lagets spelare. Airsoftvapen är vanligen realistiska kopior av verkliga vapen både i utförande och i material. Vapnen skjuter runda kulor av hårdplast i kaliber . Det finns tre huvudtyper av airsoftvapen: fjäderdrivna, gasdrivna och eldrivna. Eldrivna kulsprutepistoler, karbiner och gevär, AEG (), är den vanligaste typen av vapen vid spel. De drivs av fjäder som i sin tur spänns av en motor. Dessa vapen kan skjuta mycket snabbt och långt om de uppgraderas. Nästan alla eldrivna AEG är gjorda i metall och/eller plast, men det finns även modeller med trädetaljer. Elektriska vapen är billigare i drift än gasvapen då man laddar batterierna, men är ofta känsliga för väta. Eldrivna pistoler finns i två varianter. Den äldre sorten, EBB (Electric Blow ), har dålig prestanda i jämförelse med andra vapen. Den nyare varianten, AEP (Pistol), har dock en prestanda som mäter sig med de gasdrivna pistolerna. Vapnen är mycket realistiska i sitt utförande och har vid flertalet tillfällen förväxlats med verkliga vapen. Denna förväxling har ibland både varit medveten från förövarna och ibland omedveten. Men oavsett avsikten innebär risken att förväxla soft airguns med verkliga vapen innebär stora risker då dessa vapen kan användas vid verkliga kriminella aktiviteter eller oavsiktligt påkalla polisiära insatser. För att förebygga att soft airguns förväxlas med verkliga vapen föreslår vi att vapnet förses med en vapenpipa. Så sker i flera andra länder. En sådan enkel regel skulle enkelt kunna förebygga såväl förväxlingar som missbruk av soft airguns som riktiga vapen.
mot · H002Ju406 · 2012-10-05 00:00:00 — Vapenlagstiftningens inverkan på sportskyttet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om revidering av kommittédirektiv 2012:9. har en relativt hård lagstiftning för innehav av privata sportskyttevapen. Reglerna för innehav och förvaring har skärpts i flera omgångar och kan man observera hur allt färre jaktvapen och militära vapen används av kriminella element. Av allt att döma använder sådana personer istället sig av insmugglade illegala vapen. Den senaste statistiken visar att av de senaste tio årens totalt 971 skjutvapenbrott är det endast ett par som kan kopplas till legala eller tidigare legala vapen. stjäls ytterst få vapen från privata ägare när man ställer stölderna i relation till hur många inbrott som begås och hur många vapen det faktiskt finns i svenska hem (ungefär 1,8 miljoner totalt). Med andra ord är det inte situationen för de legala sportskyttar och jägare som är aktiva i som behöver skärpas utan snarare problematiken med insmugglade vapen. Med anledning av det är det oroväckande att regeringen har antytt att en ny skärpning av vapenlagstiftningen är på väg. Det är värt att komma ihåg att jakt- och sportskyttehobbyn är en stor folkrörelse i och lagstiftningen på området måste också ta hänsyn till det legitima intresse som medborgarna har för en meningsfull fritid. I kommittédirektiv 2012:9 har regeringen specificerat vilka lagförslag och åtgärder utredaren skall studera. Åtminstone två av dessa är av den arten att de potentiellt kan ha negativ inverkan på sportskyttet, som inverkan på brottsligheten i realiteten skulle vara mycket liten. I ett av fallen kan man dessutom befara att en mer restriktiv lagstiftning kan ha negativ inverkan på möjligheterna för hemvärnsmän att förbättra sin skjutskicklighet i tävlingsform. Med hänvisning till detta föreslår jag att direktiven i kommittédirektiv 2012:9 Skärpningar i vapenlagstiftningen revideras av regeringen på så sätt att avsnitten som berör ytterligare reglering av hel- och halvautomatiska vapen samt reglering av vapenmagasin utgår, då jag inte ser ytterligare restriktioner på området som nödvändiga. Detta bör anta som sin mening.
mot · H002K225 · 2012-10-02 00:00:00 — Information till anhöriga vid begravning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa kraven på information till anhöriga eller andra tydligt närstående kring en persons dödsfall och begravning. Genom de nya ändringarna i begravningslagen som trädde i kraft får tiden mellan dödsfall och gravsättning, alternativt kremering, vara en månad i stället för som tidigare . Begravningsbyråerna rekommenderar därför att anhöriga kontaktar dem efter dödsfallet. Oavsett om begravning måste ske inom en eller finns dock problem att hantera. I takt med att familjernas sammansättning har ändrats från traditionell kärnfamilj till många olika konstellationer förändras också förutsättningarna för de viktigaste stunderna i livet. Det blir mer och mer vanligt att begravningar hemlighålls för andra familjemedlemmar, som först efteråt får veta att begravningen ägt rum. En begravningsbyrå har ingen skyldighet att se till att dödsbodelägare eller andra närstående blir informerade, varken om dödsfall eller om begravning. Byråerna kan göra det om beställaren (vanligtvis den dödsbodelägare som vårdar boet) så önskar. Vid osämja i familjen kan med andra ord principen först till kvarn till begravningsbyrån avgöra hur, när och var begravningen ska hållas. Detta är inte rimligt. Fler och fler fall uppdagas när föräldrar eller barn först i efterhand fått veta att deras anhöriga gått bort och redan begravts, trots att det enligt är så att den person som är delägare i dödsboet genast ska informera andra delägare om dödsfallet. Om begravningen beställts av en person som inte är dödsbodelägare, men kostnaderna ska belasta dödsboet, kan det också bli fråga om en rättstvist, eftersom det måste finnas en samsyn i huruvida kostnaderna var skäliga eller inte. Anhöriga och andra tydligt närstående måste informeras inför en persons begravning. Ett sätt att säkerställa detta är att ändra i lagen så att samtliga dödsbodelägare får information om dödsfallet innan begravning äger rum. Även om få människor vill närvara vid en begravning där deras närvaro inte är önskad är det bättre att informera de berörda personerna på ett korrekt sätt och förutsätta att det respekteras. Att få informationen om dödsfall eller begravning av en närstående av en slump, via exempelvis Facebook eller andra sociala medier som inträffat i vissa fall, känns dock inte värdigt. Regeringen bör därför utreda möjligheten att skärpa informationskravet vad gäller rätten att anordna begravningar.
mot · H002K226 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förslagsbox för allmänheten. Demokrati är inte en gång för alla vunnen, brukar det hävdas. Vi håller med. Demokratin måste erövras av varje generation. Ur ett globalt perspektiv anses ligga i framkant när det gäller representativ demokrati och vi har ett system som bygger på att personer kandiderar genom politiska partier. har en lagstiftning som ger medborgarna rätt att framföra sin uppfattning offentligt. Därutöver har vi under också skapat olika verktyg för att stärka medborgarnas möjligheter att påverka det representativa politiska systemet och samhällsutvecklingen. Många kommuner har öppnat upp för medborgarförslag som hanteras av kommunfullmäktige. Webbaserad synpunktshantering, dialogforum av olika slag och lokala folkomröstningar genomförs i en allt högre omfattning. Dessa verktyg vitaliserar och håller demokratin levande. Medborgerligt engagemang är livsviktigt för demokratin. Oengagerade och tysta medborgare leder på motsvarande sätt till att demokratin försvagas. Det gäller kring lokala frågor men förstås i lika hög grad kring frågor av nationell och internationell betydelse. Med dagens system har svenska folket ingen möjlighet att få medborgarförslag prövade på riksnivån. Det som erbjuds den enskilde medborgaren för att kunna påverka den nationella nivån är att på egen hand skapa relationer till riksdagsledamöter och/eller partier. Detta är ett hinder för många människor och de flesta har ingen som helst levande relation till vare sig riksdagsledamöter eller partier. Dessutom kan det för många kännas obekvämt att kontakta ett visst parti. Denna problematik kan mötas med införande av en förslagsbox för allmänheten. Förslag ska kunna skickas postledes och genom e-post. Boxen ska också kunna nås via webb. Därefter ska förslagen göras tillgängliga för alla riksdagsledamöter som själva kan avgöra om de vill driva frågan vidare inom ramen för system. Mot bakgrund av vad som ovan anförs föreslås att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förslagsbox för allmänheten.
mot · H002K233 · 2012-10-02 00:00:00 — Den judiska nationella minoritetens rätt till jämlika begravningskostnader och skötselkostnader för sina begravningsplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den judiska nationella minoritetens begravningskostnader. Den judiska gruppen har alltsedan judar tilläts bo i varit sin egen huvudman för begravningsväsendet för de judar som önskat bli begravda enligt de judiskt religiösa föreskrifterna och traditionerna, vilket de allra flesta judar önskar. Kostnaderna för att ombesörja judiska begravningar har alltid helt eller till allra största delen ombesörjts av den judiska gruppen själv, alltifrån att köpa begravningsmark, göra i ordning marken, bygga kapell, tvagningsrum, ombesörja själva begravningen samt underhålla och sköta begravningsplatserna. Detta har varit och är fortfarande mycket kostsamt, inte minst eftersom det är ett förhållandevis litet antal personer som måste bära kostnaderna för en omfattande infrastruktur för att hålla egna begravningsplatser. åvilar det samhället att tillhandahålla gravplatser och ombesörja för alla medborgare, oavsett samfunds- eller trostillhörighet, att bli begravda enligt respektive grupps begravningstraditioner till i princip samma kostnadsnivå som för den kristna majoritetsbefolkningen. Detta har av olika skäl aldrig kommit att omfatta den judiska nationella minoriteten i , främst för att den judiska gruppens traditioner kräver evig gravrätt, vilket inte kan garanteras på allmänna begravningsplatser. Judar i är en officiellt erkänd svensk nationell minoritet och har som sådan rätt att inte i något avseende, inte heller ekonomiskt, på grund av att gruppen har andra kulturella och religiösa traditioner och föreskrifter än andra svenskar, bli diskriminerade. Svenska judar betalar begravningsavgift via skattsedeln som alla andra. Den judiska nationella minoriteten måste ha möjlighet att begrava sina döda enligt de judiska traditionerna men på samma ekonomiska villkor som gäller för alla andra medborgare i landet. Detta bör gälla även när begravningsplatserna är enskilda, vilket är fallet för att säkerställa traditionerna. Inte heller underhåll och skötsel av de judiska begravningsplatserna skall belasta den judiska gruppen mer än vad andra medborgare i betalar för sina begravningsplatser. Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till att bringa klarhet i denna fråga och lägga fram förslag så att den judiska nationella minoriteten i skall kunna begrava sina döda i enlighet med de judiska traditionerna, samt sköta sina begravningsplatser, på samma ekonomiska villkor som gäller för alla andra medborgare i .
mot · H002K234 · 2012-10-02 00:00:00 — Spärr i val till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en spärr i valet till kommunfullmäktige. När fyraprocentsspärren infördes i de svenska riksdagsvalen var ett av de främsta argumenten för detta att risken för splittring i annars skulle kunna försvåra för bildandet av starka, handlingskraftiga regeringar. Motsvarande spärr i valet till är och till . Passerar ett parti spärren vid ett aktuellt val får partiet vara med i fördelningen av mandat. Genom dessa spärrar minskas proportionaliteten mellan de avgivna rösterna och de mandat som fördelas, men systemet bidrar till att det blir lättare att bilda stabila majoriteter som också har kraft att leva upp till krav på effektivitet, vilket långsiktigt är en förutsättning för förtroendet för ett demokratiskt styrelsesätt. I mandatfördelningen till kommunfullmäktige finns inga sådana spärrar. Det är svårt att finna hållbara argument till att just valet till kommunernas fullmäktigeförsamlingar ska sakna en sådan spärr. Därför bör det även i valen till kommunfullmäktige införas en procentspärr. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i denna riktning.
mot · H002K235 · 2012-10-01 00:00:00 — Tidsbegränsat förordnande för myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsat förordnande för myndigheter. Enligt () finns det 373 myndigheter i , vilket är en minskning med 55 . Det är en positiv utveckling när byråkratin minskar och effektiviseringen därmed kan öka. handlar det om myndigheter som helt lagts ned eftersom de spelat ut sin roll eller myndigheter som slagits samman för att öka samordningen mellan två myndigheter inom samma område. Myndigheternas arbete styrs via de regleringsbrev som regeringen utfärdar, och för de institutioner som inte är myndigheter iordningställs mål, återraporteringskrav och uppdrag. finns det emellertid myndigheter som både kan effektiviseras och i vissa fall ifrågasättas. Att myndigheters verksamheter granskas torde vara en självklarhet i ett öppet och demokratiskt samhälle. Därför är det också rimligt att myndigheter istället för att bara fortsätta sitt arbete år får ett tidsbegränsat förordnande som syftar till att tydligt undersöka myndighetens funktion och arbete i samhället. Det borde rimligen inom svenskt myndighetsväsen finnas goda möjligheter till fortsatta besparingar och minskad byråkrati. Ett tidsbegränsat förordnande innebär därmed att för att en myndighet ska få fortsatt förtroende krävs det ett aktivt regeringsbeslut baserat på den årliga granskningen av myndigheten och dess arbete. En regelbunden granskning som bygger på myndigheternas arbete med kriterier som exempelvis effektivitet, service och kostnader stärker incitamenten för myndigheten att utföra ett gott arbete. Detta skulle öka insynen i myndigheternas arbete och på ett bättre vis säkerställa att de pengar som avsätts för myndighetsarbetet används säkert och korrekt. Regeringen bör därför i lämpligt sammanhang se över möjligheten att införa ett tidsbegränsat förordnande för våra 373 myndigheter. Boriana (M)
mot · H002K238 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra vallagen. De svenska valsedlarna är otydliga, särskilt för personer med lässvårigheter. Det är orimligt att låta människor gissa sig fram till vilken valsedel som är den rätta för deras ståndpunkt. Det är också olägligt att fråga någon om hjälp när man vill ha sin rösthemlighet för sig själv. För att underlätta för dessa individer, och för alla andra, borde partisymboler finnas tydligt tryckta på valsedlarna. Med partiloggan på valsedlarna skulle valproceduren förenklas och sammanblandningen av de olika partiernas valsedlar förhindras. Med denna motivering borde vallagen ändras innan nästa val.
mot · H002K239 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att hedra minnet av . stupade den svenska flygaren efter att ha beskjutits av ett tyskt hydroplan. är den ende svenske flygare som dödats i en luftstrid över svenskt territorium under . , efter dödstörtningen, restes en minnesten i över den stupade flygaren. är det händelsen och vi anser att detta borde uppmärksammas av riksdag på ett lämpligt och värdigt sätt.
mot · H002K243 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övervägande av laglig genmälesrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta genomföra en allsidig och relevant utvärdering av verksamheten hos . Det borde vara en självklarhet att medierna tar ett demokratiskt och etiskt ansvar i sitt arbete. Det handlar både om medias viktiga funktion i en fungerande demokrati och om skyddet för felaktigt utsatta personer. Ett förstärkt skydd bör övervägas. Vad som diskuterats på andra håll i är en laglig genmälesrätt. EG:s tv-direktiv förordar för övrigt i viss mån en sådan rätt. I den svenska radio- och tv-lagen återfinns den rätten i 6 kap. 3 §, men den är tämligen tandlös: Uppgifter skall beriktigas när det är befogat. För övriga medier finns inte motsvarande regler i lag, men väl i branschinterna etiska normer. Uttrycket när det är befogat blir en gummiparagraf utan egentlig kärna. En mer detaljerad och substantiell genmälesrätt bör övervägas eftersom självsaneringen inom området är otillräcklig. Enligt uppgift kan () bara ingripa mot det som sänds i tv och radio. Det som publiceras på hemsidan är därmed omöjligt att komma till rätta med, såvida inte radio/tv självmant korrigerar. I mina ögon har därmed GRN bara ett halvt uppdrag och därför bör en allsidig och relevant utvärdering av GRN:s verksamhet genomföras. Ett antal människor far illa genom publicering, genom dramaturgin i mediesamhället. Det kan hävdas, vilket gjort, att det finns en grundlagsfäst princip som säger att den som sänder program självständigt skall avgöra vad som skall förekomma i programmen. Det är värt att påpeka att utslag skall publiceras oberoende av denna rättighet. De kanaler som är föremål för verksamhet har alltså fått sin grundlagsfästa frihet inskränkt utifrån en sådan slutsats. I denna fråga måste en avvägning göras mot den enskildes grundläggande rättigheter och personliga värdighet i förhållande till program- och utgivaransvar. Regeringen bör således i någon form överväga en laglig genmälesrätt liksom att genomföra en allsidig och relevant utvärdering av verksamheten hos . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002K246 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlar. Partiernas valsedlar i vallokaler är likartat utformade, vilket kan leda till svårigheter för flera grupper av väljare. Det kan vara svårt att välja rätt valsedel, om man till exempel har problem med synen eller lässvårigheter. Också för många invandrare är partiernas listor med namn svåra att förstå och dåliga språkkunskaper kan göra det besvärligt att kunna skilja olika partier åt. Detta kan leda till att man av misstag röstar på ett annat parti än vad man hade tänkt sig. För att undvika detta borde valsedlarna vara försedda med en partisymbol. Alla partier har ju en symbol som de använder i sin kommunikation och dessa är lätta att känna igen. Att förse valsedlar med partisymboler skulle underlätta röstande för alla.
mot · H002K247 · 2012-10-02 00:00:00 — Minnesår för demokratins genombrott i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett minnesår för demokratins genombrott i . Den viktigaste politiska reformen var införandet av demokrati i . är det detta skedde. Det bör uppmärksammas på ett sätt som påminner om att demokratin inte varit självklar i vårt land och att den kunde införas först efter svår kamp. Detta är en viktig del av vår historia som tyvärr är okänd för de flesta. Ett jubileumsår för demokratin kräver ambitiösa förberedelser som sträcker sig ; det kan inte genomföras improviserat i hast. minnesår, såsom 2005 och 2009 då och skiljande från uppmärksammades, hörde forskningsprojekt, bokutgivning och minnesmynt till de aktiviteter som satte avtryck och som förbereddes . 2018 är det den statsministern lämnade den proposition till om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor som sedan kom att genomföras steg för steg: först i kommunalvalen 1919 och därmed valet till Första kammaren, och därefter i riksdagsvalet och Andra kammaren. Jag föreslår därför att 2018 görs till minnesår över demokratins genombrott i , och att en nationalkommitté, som tar ansvar för förberedelser och genomförande av minnesåret, tillsätts. Den tidpunkt närmar sig när forskningsanslag måste utlysas för att resultaten skall kunna föreligga och föras ut under ett sådant jubileumsår. En nationalkommitté måste därför tillsättas .