mot · H002C400 · 2012-10-05 00:00:00 — För oss är det viktigt med livskraftiga och ekonomiskt starka allmännyttiga bostadsbolag för att föra social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. Demokratiskt ägda företag ska i denna egenskap verka för allmännyttiga mål. Hyressättningen på bostadsmarknaden ska styras av ett bruksvärdessystem som garanteras genom kollektivt förhandlade hyror. Vi säger nej till marknadshyror. 6.1.1Stoppa ombildningarna av hyresrätter Bristen på hyresrätter fortsätter att öka som nästan 250 000 unga vuxna saknar eget boende. Ofta efterfrågar ungdomar hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Förutom behovet av att bygga bort bostadsbristen behöver det befintliga beståndet av hyresrätter förbli just hyresrätter. Regeringens politik är inriktad på boenden som kräver att man har en kapitalinsats och att öka den sekundära hyresmarknaden, främst boende i andrahand. Ett stort problem är också att hyresrätter säljs och ombildas till bostadsrätter. har ca 155 000 hyresrätter ombildats till bostadsrätter i landet. Av dessa finns eller ca 112 000 i län.4 Dessutom har regeringen genom upphävandet av den s.k. tillståndsplikten vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag aktivt arbetat för att sälja ut det allmännyttiga bostadsbeståndet. vänder sig mot den här utvecklingen som innebär höjda trösklar för att få ett eget boende för många utan förmögenhet och mot att bostadsmarknaden dräneras på hyresrätter med låga hyror. sägs utförsäljningar syfta till att finansiera nyproduktion av hyresrätter. De få hyresrätter som byggs med sådan finansiering har normalt mycket högre hyra än de sålda lägenheterna. Hyresgäster som efterfrågar hyresrätter med samma hyresnivåer som de som sålts ut har ofta inte råd att hyra i de nyproducerade bostäderna med hög hyra. Av dessa skäl motsätter sig ombildningar från hyresrätter till bostadsrätter. Det är ombildningen vi är emot, inte upplåtelseformen bostadsrätt i sig. All ombildning och utförsäljning av allmännyttans lägenheter bör stoppas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen har tillsatt en utredning som syftar till att lämna förslag på hur det ska kunna bli möjligt att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter. var motståndare till att överhuvudtaget införa upplåtelseformen ägarlägenheter. Att möjliggöra ombildning av hyresrätter till ägarlägenheter menar vi är ett steg i helt fel riktning. Beslut om utförsäljningar görs i kommunerna. På riksnivå finns lagar som reglerar ombildningar till bostadsrätter. Rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är bristfällig. Det behöver t.ex. införas en begränsning av antalet omröstningar bland de boende för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska delta på föreningsstämmorna för att öka rättssäkerheten. Regeringen bör återkomma med förslag till sådana förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns ett flertal exempel på hyresvärdar som inte sköter sig. I media rapporteras det med jämna mellanrum om fastighetsägare som inte lagar fuktskador eller underlåter att sanera bort skadedjur i lägenheter. Det måste kunna gå att hindra oseriösa hyresvärdar från att förvärva nya fastigheter och på så sätt skydda hyresgästerna. Någon form av prövning av fastighetsägaren, t.ex. i hyresnämnden, kan vara en lösning. En sådan lagstiftning får också antas ha en förebyggande effekt. Vad som ovan anförs om att införa en förvärvslag bör som sin mening ge regeringen till känna. tillämpas en del nya regler avseende allmännytta och hyressättning. En förändring gentemot tidigare lagstiftning är att de allmännyttiga bostadsbolagen ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer. En konsekvens av detta är att den kommunala grundprincipen om självkostnad undantas. Den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag begränsar kommunernas möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag och använda dem till andra verksamheter. Trots detta finns det exempel från där den borgerliga majoriteten beslutat att ta pengar från de allmännyttiga bolagen och använda till vägar. Effekterna av den nya lagstiftningen måste därför utvärderas och följas upp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En annan fråga rör hyreslagen och förändringen som innebär att allmännyttans hyresnormerande funktion har ändrats. prövade hyresnämnden främst hyran mot hyressättningen i likvärdiga allmännyttiga bostadsföretag. har den regeln ersatts med en regel om att jämförelse görs med likvärdiga lägenheter med förhandlade hyror hos kommunala och privata bostadsföretag. har undersökt skillnaden mellan privata värdar och allmännyttan. Resultatet visade att de privata värdarnas hyra i denna undersökning låg klart över allmännyttans. System som driver upp hyrorna måste ersättas av regler som utgår från den kommunala sektorns självkostnadsprincip och allmännyttans hyresnormerande roll. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I hyreslagen finns det s.k. påtaglighetsrekvisitet. Det innebär att hyresnämnden vid en hyresprövning inte ska anse en hyra som skälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som är likvärdiga. Detta har inneburit utrymme för extra hyreshöjningar. Därför bör påtaglighetsrekvisitet tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1.4Skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar Bostaden är inte som vilken vara som helst. Snabba hyreshöjningar kan inte mötas snabbt och enkelt med ett byte av bostad. Hyresgästens inkomst, ledigt utbud av andra bostäder, arbete, studier m.m. kan vara reella hinder. har vi en situation där renoveringar och ombyggnader av bostäder kan innebära hyreshöjningar på . Med så höga hyreshöjningar är det många som helt enkelt inte har råd att bo kvar. Dessutom vittnar många hyresgäster om att de inte alls har fått vara med och påverka omfattningen av renoveringen. menar att hyresgäster generellt måste få mer inflytande över det egna boendet och närmiljön. Detta gäller i synnerhet vid renoveringar och ombyggnader av lägenheter. föreslår en rad åtgärder för att stärka hyresgästernas inflytande och skapa förutsättningar för rimliga hyror. Bland annat menar man att fastighetsägarna ska erbjuda olika nivåer av ombyggnad med olika hyresnivåer. tycker att detta är en bra inriktning. Den s.k. skyddsregeln som kan användas vid stora hyreshöjningar ska därför även gälla vid ombyggnader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1.5Slopad fastighetsskatt för hyreshus menar att skattemässig neutralitet ska råda mellan bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Regeringen föreslår en sänkning av fastighetsskatten för flerbostadshus i budgetpropositionen . välkomnar detta men vill gå längre och helt slopa fastighetsskatten för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Vad som ovan anförs om att slopa fastighetsskatten för hyresrätter bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Trygghet att hyra i andrahand 6.2.1Skäliga hyror på andrahandsmarknaden I storstadsregionerna och andra kommuner med inflyttning råder bostadsbrist. Som en konsekvens av bostadsbristen bor fler människor inneboende hos andra eller hyr i andra hand, och en svart hyresmarknad har vuxit fram. vill först och främst bemöta bostadsbristen med ett ökat byggande, som vi menar att andrahandshyresgästernas rättigheter i vissa fall måste stärkas. Ockerhyror vid andrahandsuthyrning och svarthandel med förstahandskontrakt handlar om resursöverföring mellan parter som befinner sig i ett ojämlikt maktförhållande. Enligt Fastighetsägarna betalar andrahandshyresgäster i snitt mer i hyra än vad förstahandshyresgäster gör. rapporterar att den typ av medlemsärenden som ökat mest i hyresnämnderna rör just återbetalning av för hög andrahandshyra. kan den som betalat för mycket i hyra i andra hand vända sig till hyresnämnden och få hyran prövad i efterhand. Om hyresnämnden gör bedömningen att hyran varit för hög ska förstahandshyresgästen betala tillbaka den överskjutande delen till andrahandshyresgästen. värnar denna ordning. Hyror som avspeglar bruksvärdet måste säkras. Det kan också behövas skärpta sanktioner i fall med oskäliga hyror. kan hyresnämnden döma att oskälig hyra återbetalas, men fler åtgärder bör utredas. Regeringen bör återkomma med skarpare åtgärder mot oskäliga hyror vid andrahandsuthyrning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dessvärre är inriktningen för regeringens politik den rakt motsatta. I budgetpropositionen föreslår regeringen åtgärder som underlättar för personer att hyra ut ägda bostäder med ökad lönsamhet. är starkt kritiskt till propositionens förslag som vi menar gör uthyrning mer lönsam för den som hyr ut och osäkrare för hyresgästen. Till exempel föreslås en bostadsrättsägare själv få besluta om andrahandsuthyrning utan att begära tillstånd från bostadsrättsföreningen. Förslaget kommer att innebära fler personer som tvingas teckna orimliga andrahandskontrakt i stället för ett vettigt och tryggt boende. finns stora möjligheter att hyra ut i andra hand för den som har skäl, t.ex. arbete på annan ort. Vidare avskaffar regeringen rätten att få tillbaka överhyra retroaktivt vad gäller bostadsrätter. I stället får hyresgästen gå till hyresnämnden och få framtida hyra fastställd till ett slags kostnadshyra. I kostnadshyran ska, förutom månadsavgiften, en fiktiv räntekostnad få räknas in. Propositionens förslag innebär alltså att det som anses vara en skälig hyra höjs och att hyresmarknaden blir än mer komplicerad. avvisar förslagen, se vidare motion 2012/13:C356 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 6.2.2Kommunal förmedling av andrahandslägenheter menar att bostadsförmedlingar är ett bra verktyg för att fördela bostäder med förstahandskontrakt på ett rättvist och förutsägbart sätt. Vi lägger därför på annan plats i motionen förslag om att det ska vara obligatoriskt för kommuner att ha en bostadsförmedling. Vi menar att man inte ska vara beroende av kontakter för att få en bostad. Kommunala bostadsförmedlingar ägnar sig vanligtvis inte åt att förmedla andrahandslägenheter. Förmedlingen sker i stället genom privata förmedlingar mot betalning och utan kontroll av, eller krav på, rimliga hyror. I många fall kan det handla om kostnader på för att få ett kontrakt och till det läggs dessutom ofta minst sagt oskäliga hyror. Ytterst är det hyresvärden som ska godkänna en andrahandsuthyrning. Alla är beroende av att ha en bostad, vilket påverkar relationen mellan förstahands- och andrahandshyresgäst. Ockerhyror är ett utnyttjande av människor som befinner sig i en beroendeställning. För att skapa rättvisa villkor för dem som söker bostad i regioner med bostadsbrist anser vi att en översyn av förmedlingen av bostäder ska göras så att den även omfattar frågan om obligatorisk förmedling av andrahandslägenheter inom ramen för kommunala bostadsförmedlingars verksamhet. Denna typ av förmedling är önskvärd för att minska riskerna för att redan utsatta människor drabbas av ocker i form av oskäliga hyror och orimliga förmedlingsavgifter. Dessutom skulle en sådan lösning även innebära ökad säkerhet för den som vill hyra ut sin bostad med gott uppsåt. Kommunala förmedlingar kan ges uppdraget att kontrollera att hyror sätts på en nivå som motsvarar bruksvärdet. Regeringen bör utreda förutsättningarna och villkoren för förmedling och uthyrning av lägenheter i andra hand. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Många unga har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Var femte ung vuxen är orolig för att han eller hon inte ska få ett eget boende och var fjärde person bor hemma hos föräldrarna.5 tycker att landets unga är värda en långsiktighet och en trygghet i att kunna planera sin framtid, flytta hemifrån och att börja sina arbetsliv. Det är avgörande att det finns tillgång till billiga hyreslägenheter i hela landet för att öka rörligheten och för att möjliggöra för unga människors inträde på arbetsmarknaden. Kommuner ska enligt lag göra bostadsförsörjningsplaner. anser att man bör undersöka hur stor efterfrågan på boende är, vad som efterfrågas och betalningsförmågan. Efterfrågan bland unga ska särredovisas. Kommuner ska redovisa till och regeringen vilka insatser man gjort för att tillgodose efterfrågan i kommunen. En första lägenhet är viktig för att bli etablerad på bostadsmarknaden. Alla unga bör garanteras minst ett rum och kök (förstabogaranti). Kommunerna bör ha rimlig tid för att planera för detta. Villkoren för denna rättighet bör utredas närmare, t.ex. hur länge en person ska ha varit folkbokförd i kommunen för att personen ska omfattas av förstabogarantin. Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar bör utvecklas och stärkas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är det bara en av fem studenter som bor i en studentbostad där hyran är anpassad till tillgängliga studiemedel. Om inte situationen förbättras dramatiskt finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. () skriver i sin bostadsrapport att endast 3 av 30 studentstäder kan garantera sina studenter ett boende. Enligt en undersökning gjord av och presenterad saknade 57 000 studenter egen bostad. Nästan varannan student bor hemma hos föräldrarna.6 Alla de studenter som inte bor i studentbostäder är beroende av att hitta något annat billigt boende. Hyresrätten är då den attraktivaste upplåtelseformen. Att studentboendet inte alltid är så attraktivt kan bero på att lägenheterna är väldigt små, eller att man t.ex. måste dela kök med andra. Dessutom är studentboende ofta en dyr historia. per kvm och år kan det kosta, att jämföras med snittpriset för en ordinär hyresrätt i som är ca per kvadratmeter och år. Det är inte rimligt, menar , varför produktionsstöd med i förväg reglerade produktionskostnadstak skulle fylla en viktig funktion för byggandet av studentbostäder. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. Syftet med en hyresgaranti är att ge stöd till hushåll som har ekonomisk förmåga att klara kostnaderna för ett eget boende men som trots detta har svårighet att etablera sig på bostadsmarknaden och få en hyresrätt med besittningsskydd. Det kan t.ex. vara aktuellt för en person som saknar tillsvidareanställning. Den kommunala hyresgarantin blir en extra säkerhet för hyresvärden och kan därför bidra till att den sökande får ett eget hyreskontrakt på en bostad. Bland unga som har en anställning är det som är visstidsanställda. Därför är ungdomar en grupp som skulle gynnas av mer utbredda hyresgarantier. Det är valfritt för en kommun att ge sina invånare en hyresgaranti. Enligt den utvärdering som () har gjort är det få kommuner som erbjuder sina medborgare denna möjlighet. Enskilda medborgare får olika villkor beroende på i vilken kommun man bor. En slutsats av BKN:s utvärdering var att en statlig hyresgaranti hade gett störst effekt. Mot bakgrund av ovanstående bör en översyn göras angående olika former av hyresgarantier. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I ökar orättvisorna. Konsekvenserna av samhällets växande klyftor avspeglas tydligt i boendet. Människors ekonomiska och sociala villkor avslöjas genom vilket område de bor i. Den svenska bostadsmarknaden är segregerad, dvs. olika befolkningsgrupper bor fysiskt åtskilda från varandra, men den är också segmenterad. Det betyder att de olika upplåtelseformerna i hög grad är geografiskt åtskilda. De med lägst inkomster bor oftast i hyresrätter. Personer med utländsk bakgrund bor ofta i hyresrätt, medan de som bor i villa till största delen har svensk bakgrund. Som vi nämner på annan plats i motionen så är ett sätt att angripa segmenteringen att öka blandningen av upplåtelseformer i olika bostadsområden. Regeringen har däremot ett väldigt ensidigt fokus på att genomföra ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt. I stället för att satsa resurser på att rusta upp och renovera de fastigheter vi gemensamt äger i de allmännyttiga bolagen, reas dessa ut till hyresgästerna med uppmaningen att ta makten över sitt boende och själva bekosta upprustningen. Den här utvecklingen går i princip tvärtemot analys av vilka behoven är. Vi menar att bostaden är, och ska förbli, en social rättighet och inte en handelsvara. En social bostadspolitik kräver att vi motverkar marknadshyror och satsar på blandade upplåtelseformer. Men boende handlar inte enbart om själva bostaden utan också om hur det fungerar där man bor med skola, vård, omsorg, kommunikationer och service. För att komma till rätta med boendesegregation krävs kraftfulla satsningar på att stärka välfärden, på att garantera rätten till arbete och på att bekämpa rasism och diskriminering. En politik för att utjämna klyftorna är också en politik för att komma till rätta med bostadssegregationen. Mot bakgrund av ovanstående bör en parlamentarisk utredning om boendesegregationen tillsättas i syfte att föreslå åtgärder mot densamma. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De boendes makt över den egna bostaden och bostadsområdet behöver utvecklas. Det ska vara möjligt att påverka de processer, skeenden och beslut som rör boendet. Närhetsprincipen ska vara vägledande, dvs. beslut ska fattas så nära de berörda som möjligt, och boendeinflytande ska kunna utövas på flera nivåer. Det enskilda hushållet ska kunna bestämma över den egna bostaden och de boende ska gemensamt kunna bestämma över utvecklingen i ett kvarter eller ett område. Regeringen har ändrat lagstiftningen så att informationsplikten före beslut om överlåtelse av fast egendom har tagits bort. Därmed har hyresgästernas inflytande begränsats. Detsamma gäller inflytandet över bostadsföretagets vinstuttag och avsättningar till underhåll. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur de boende i allmännyttiga bostäder kan ges ett större inflytande över de övergripande beslut som fattas i bostadsföretagen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.4.2Stärk den kooperativa hyresrätten Juridiskt finns det två olika typer av kooperativa hyresrättsföreningar. Dels hyresmodellen som innebär att föreningen hyr huset där man bor, dels ägarmodellen i vilken föreningen äger huset man bor i. är hyresmodellen den helt dominerande formen. Kooperativ hyresrätt brukar beskrivas som en spekulationsfri upplåtelseform, som befinner sig i en nisch mellan den konventionella hyresrätten och bostadsrätten. Tanken är att boendeformen ska innehålla ett större inslag av boendedemokrati och självförvaltning än för den vanliga hyresrätten, som den inte ska tvinga den enskilde till lika stora ekonomiska satsningar som en bostadsrätt vanligen kräver. Upplåtelseformen ger heller inte utrymme för sådana spekulativa inslag som ibland kan prägla bostadsrätten. Information om den kooperativa hyresrätten bör stärkas. föreslår därför att det avsätts medel till för spridande av information om hur den kooperativa hyresrätten kan utvecklas och stärkas. Se även motion 2012/13:C356 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 7.1Mål och syfte med bostadsbidragen Bostadsbidragen ska vara ett bostadspolitiskt instrument med uppgift att ge ett skydd när hyran är för hög i förhållande till inkomsten. Därmed ges hushållen en möjlighet att efterfråga bostad efter behov och inte enbart efter betalningsförmåga. Bostadsbidragen ska även bidra till möjligheten att behålla sin bostad vid oförutsedda händelser som arbetslöshet eller sjukdom. Dessutom är bostadsbidraget också ett fördelningspolitiskt instrument som ska bidra till att omfördela resurser i samhället och minska de ekonomiska klyftorna. De regler som infördes har inneburit kraftigt sänkta kostnader för bostadsbidraget eftersom allt färre hushåll kan få bostadsbidrag. gjorde 2006 en analys av hur reglerna påverkade barnfamiljers möjligheter att få bostadsbidrag, och i ett vidare perspektiv hur hushåll med sämre ekonomi kan ta del av den standard som råder i samhället. Man konstaterade att förändringarna lett till att utsatta familjer har fått det svårare att bo bra till en rimlig kostnad. Trångboddhet är vanligare och skyddsnätet för fattiga barn har blivit sämre. Behovsprövade bidrag har en stor betydelse för vissa grupper och särskilt för ensamstående med barn. Men dessa bidrags inverkan på den ekonomiska omfördelningen i samhället har blivit mycket mindre . Den minskade effekten av behovsprövade bidrag sammanfaller med försämringarna av bostadsbidragen. Den allt sämre ekonomiska standarden för många särskilt för ensamstående med barn har tvingat regeringen att agera. I budgetpropositionen genomfördes några förbättringar av bostadsbidraget. Regeringen har lappat och lagat lite, men de grundläggande problemen med bostadsbidragen består. Ett av de mer akuta problemen är att den högsta bidragsgrundande inkomsten, när bostadsbidraget börjar trappas ned, legat stilla på 1997. De allra flesta grupper har ökat sina inkomster . Allt fler hamnar därför över gränsen och det innebär att bostadsbidraget reduceras. För att stoppa den utvecklingen föreslår att denna gräns höjs till och därmed anpassas till dagens inkomstnivåer. Övriga problem med bostadsbidragen behöver ses över. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning med uppgift att skapa ett bostadsbidrag som stärker människors rätt och möjlighet att hålla sig med bra och rymliga bostäder även om man har svag ekonomi. I utredningen behövs en analys av hur inkomstgränsen för sammanboende ska anpassas till det faktum att fler vuxna personer i ett hushåll betyder ökade kostnader och inte bara ökade inkomster. Även den högsta bidragsberättigande bostadskostnaden har varit oförändrad . Det behöver därför utredas vilka gränser som ska finnas för boendekostnader och hur dessa gränser kan indexregleras. Vidare ska konsekvenserna av ytbegränsningen undersökas samt om trångboddhet bör vara ett kriterium som ingår i regelverket för bostadsbidraget. Även frågan om och hur bostadens storlek kan relateras till bostadskostnaden bör analyseras. Fler grupper bör omfattas av bidraget än vad dagens regler medger. Den regel som hindrar alla ensamstående utan barn att söka bostadsbidrag, bör ingå i en översyn. Ett av de mera uppmärksammade problemen med bostadsbidraget är att ändrade inkomster leder antingen till återbetalning eller till ett ökat bidrag, dock alltid i efterskott. Utredningen ska ta ställning till hur effekten av förändrade inkomster kan mildras. Se även vår motion 2012/13:Sf223 om bostadsbidrag. För är bostaden en social rättighet. Med det menar vi att alla människor ska ges likvärdiga möjligheter att leva i goda bostäder i bra miljöer till rimliga kostnader. Bostaden utgör en viktig förutsättning för människors möjligheter att förverkliga sina livsprojekt. Att vara utan bostad är att vara berövad rätten till ett fullgott liv. Rätten till en god bostad för alla var den sociala bostadspolitikens mål när den utformades . För att nå detta mål insåg man att det krävdes politiska beslut och en offensiv lagstiftning. samlades alla krafter för att komma till rätta med bostadsbristen, för statens del genom finansieringsgarantier, för kommunernas del genom insiktsfull markpolitik och planering. De insatser som gjordes är ur ett historiskt perspektiv fantastiska. lyckades staten och kommunerna avsevärt höja den generella boendestandarden som bostadsbristen i det närmaste avskaffades. Även om alla satsningar som gjordes inte var bra så lyckades man i princip radera hemlösheten . har hemlösheten återkommit och permanentats på en mycket hög nivå.