ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002C388 · 2012-09-17 00:00:00 — För att säkerställa att barn inte vräks vill vi förstärka kraven så att fastighetsägaren/hyresvärden anmäler samtliga vräkningar till i kommunen innan vräkningen verkställs. Om det finns barn i hemmen är anmälan extra viktig. ska då ha mottagit anmälan, aktiverat ärendet och getts rimlig tid för agerande. Om inte denna anmälan bifogas ska kronofogden kunna bortse ifrån att verkställa vräkningen. Hemlöshet är den yttersta formen av fattigdom och utanförskap. I ett välfärdssamhälle går det inte att säga att bostadsfrågan är en privat fråga som marknaden ska sköta. Rätten till bostad är en grundläggande del av välfärden och vi har ett gemensamt ansvar för att alla medborgare har någonstans att bo. kartläggning av människor i hemlöshet visar att hemlösheten har ökat i alla hemlöshetssituationer sedan mätningen 2005. Sammanlagt har cirka 34 000 personer, enligt definition, inrapporterats som hemlösa eller utestängda från den ordinarie bostadsmarknaden, varav cirka 4 500 personer i akut hemlöshet.9 Flertalet av de hemlösa lider av psykisk sjukdom och/eller missbruk. Men en växande grupp hemlösa är: fattiga, ensamstående kvinnor med barn, arbetslösa, asylsökande, personer med betalningsanmärkningar och överskuldsatta bland andra. Människor som av någon anledning har trampat rakt igenom det sociala skyddsnätet. En väl utbyggd generell välfärd med bra, billiga bostäder, arbeten, rehabilitering och bra vård är viktig för att förebygga hemlöshet. Revor i välfärdsnätet och hemlöshet går hand i hand. Regeringen bör uppdras att kartlägga hemlösheten i oftare än vad som sker och återkomma till med riktade åtgärder för att på ett bättre sätt bekämpa och förebygga hemlöshet. som vi ser alla de problem som finns på den svenska bostadsmarknaden kan vi konstatera att den borgerliga regeringen har avpolitiserat stora delar av bostadsfrågorna. , Många mål få medel, 2005. Byggindustrier, , . Byggindustrier, , . Kommersiella fastigheter i samhällsbyggandet s. 56.
mot · H002C391 · 2012-09-27 00:00:00 — Uthyrning av egen bostad avslår regeringens förslag till lag om uthyrning av egen bostad. avslår regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken i de delar det avser 12 kap. 1 § och antar lagförslaget i övrigt. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder (avsnitt 2.3 och 4.7). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen i bostadsrättslagen (1991:614) (avsnitt 2.4 och 4.7). avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i (avsnitt 2.5 och 4.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett mer genomarbetat förslag enligt motionens intentioner för att det befintliga beståndet bostäder ska användas mer effektivt. I propositionen föreslår regeringen ändringar som ska stimulera privatpersoner att i större utsträckning hyra ut bostäder. Regeringen menar att åtgärderna ska bidra till att synliggöra denna del av bostadsmarknaden. Det ska öka tillgången på bostäder genom ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. Förslaget innebär att lägenhetens marknadsvärde vid uthyrningstidpunkten avgör hyran, en andrahandshyresgäst förlorar rätten att i efterhand begära återbetalning av oskälig hyra och att bostadsrättsinnehavaren ges rätt att hyra ut sin lägenhet utan att ange något skäl. Ändringarna görs genom en ny lag som gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ägarlägenhet, villa eller annat ägt boende samt genom ändring i bostadsrättslagen och jordabalken jämte förändrat regelverk i hyresnämnden. Ökad andrahandsuthyrning är naturligtvis inte någon lösning på bostadsbristen, men vi delar regeringens uppfattning att det befintliga bostadsbeståndet kan användas mer effektivt. Det kan finnas lägenheter som står tomma av olika skäl. Flera remissinstanser påpekar i sina remissvar att det saknas analys om konsekvenserna av förslaget. Det saknas undersökning om huruvida det är ett stort problem med andrahandsuthyrning. Det finns ingen undersökning om det är samma lägenheter som redan hyrs ut i andrahand som kommer att bli dyrare. Analys saknas om konsekvenserna för övriga delar av bostadsmarknaden. Förslaget riskerar att försvaga bostadsrättsföreningarnas ställning på ett icke önskvärt sätt. Med denna bakgrund vill vi se en mer ordentlig utvärdering kring dessa aspekter. Detta förarbete inför nya förslag bör ske i nära dialog med intressenter och parterna på bostadsmarknaden. Regeringen har emellertid inte varit intresserad av detta. Därför avslår vi förslaget tills klarhet har bringats.
mot · H002C401 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krafttag mot ockerräntor. Svensk lagstiftning förbjuder ocker. accepteras effektiva räntor på eller ännu mera på vissa snabbkrediter utan att detta ifrågasätts av domstolarna. Detta är helt orimligt. Konsumentkreditlagen bör om möjligt ses över i syfte att förtydliga regler om vad som anses vara en rimlig effektiv ränta, och var gränsen går för straffbar ockerränta. Denna nivå bör ligga avsevärt lägre än de räntor som förekommer .
mot · H002C403 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag för energideklarationer vid uthyrning av småhus. Regelverket om energideklarationer är inte bara onödigt utan också dyrt för fastighetsägarna. Med tanke på den höga beskattningen av energi ligger det i varje fastighetsägares eget intresse att energieffektivisera sina fastigheter. har vid en granskning konstaterat att hälften av alla energideklarationer inte innehåller några som helst förslag till åtgärder för att energieffektivisera byggnaderna. Man skriver att det är således få råd som fastighetsägarna får för sina pengar. har dessutom utformat reglerna så att de är hårdare än vad EU:s direktiv anger. I vart fall bör de delar av regelverket som gäller krav på energideklarationer vid uthyrning av småhus avskaffas. Regeringen vidtar ett antal åtgärder för att gynna andrahandsuthyrning, men kravet på dyra energideklarationer vid uthyrning av småhus motverkar dessa åtgärder. Till och med när hyresvärden står för kostnaderna för uppvärmning och el måste energideklaration göras! Kravet på energideklarationer vid uthyrning av småhus bör avskaffas.
mot · H002C411 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökat bostadsbyggande. Bostadssituationen i landet är mycket besvärlig. Ett allt för lågt byggande har lett till att bostadspriserna på villor och bostadsrätter har mycket höga nivåer och är oåtkomliga för många. Hyresrätter är det mycket stor brist på, dels på grund av det ringa byggandet, dels på grund av att kommunala hyreslägenheter ombildas till bostadsrätter. Bostadsbristen är ett hinder för tillväxten och utvecklingen. Till exempel har haft en stark befolkningstillväxt . Den för länet positiva utvecklingen och befolkningsökningen har dock inte kunnat mötas av ett tillräckligt bostadsbyggande. är det därför brist på bostäder i centralorterna i länets samtliga kustkommuner. Det är framför allt brist på mindre hyreslägenheter och bristen på bostäder drabbar särskilt ungdomarna hårt. Den rådande bristen på framför allt hyreslägenheter begränsar rörligheten på arbetsmarknaden och utgör hinder för möjligheterna att flytta inom landet av arbetsmarknadsskäl. Den försvårar även möjligheterna för ungdomar att flytta hemifrån och att komma in på den ordinarie bostadsmarknaden och att kunna bo kvar i sin hemkommun. Sker det inte en väsentlig ökning av byggandet av hyresrätter kommer bristen på hyresbostäder att ytterligare försvåra rekryteringen av arbetskraft i tillväxtlän, men också inverka negativt på hela landets fortsatta utveckling. Det är nödvändigt att åtgärder vidtas så att det åter blir möjligt för dem som inte får eller kan låna en miljon på banken att ha en egen bostad. Därför är det viktigt att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för att öka byggandet av bostäder.
mot · H002C420 · 2012-09-28 00:00:00 — Störningar i samband med fastighetsförvärv och bygglov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om störningar i samband med bygglov och förvärv av fastighet. En del ansökningar om bygglov avslås på grund av störningar som inte är att beteckna som hälsovådliga. Byggloven avslås trots att den som söker bygglov godtar och är medveten om befintlig störning, detta för att kommunen riskerar krav på åtgärder mot störningen i ett senare skede. Samma problematik kan uppstå vid ett ägarbyte där bygglov godkänts trots att fastigheten har exponerats för en icke hälsovådlig störning som de ursprungliga ägarna godtagit. Eftersom både personer som ansöker om bygglov och personer som förvärvar en bostad har ett eget ansvar för de deklarerade och uppenbara störningar som en bostad är exponerad för, så är det orimligt att i efterhand ställa krav på kommunen eller annan instans. Jag vill att reglerna för bygglov ändras så att uppenbara icke hälsovådliga störningar i anslutning till fastigheten tillåts och ligger på den bygglovssökandes ansvar. Störningsbelastningen förs in i ett belastningsavtal som följer fastigheten. Detta skall gälla alla framtida köpare av fastigheten. Reglerna i skall ändras så att person vilken förvärvar en fastighet aldrig i efterhand skall kunna komma med krav på åtgärder mot störning eller verksamhet som redan vid förvärvandet låg för handen.
mot · H002C423 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. Svenska företagare blir negativt särbehandlade hos när det gäller betalningsförelägganden. Om någon ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag kommer uppgifterna att finnas tillgängliga för kreditupplysning . Företaget får ingen chans att lämna sin synpunkt på ärendet, och om det visar sig att ansökan om föreläggande varit felaktig eller utan grund kommer uppgifterna ändå att finnas kvar . I praktiken har en ansökan samma negativa effekt för ett företag som en betalningsanmärkning, och resultatet kan bli att det får problem med krediter och lån. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion mot att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos när det gäller näringsidkare. Däremot finns en sådan restriktion i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller privatpersoner. Företagare i drabbas regelbundet av oseriösa företag som skickar ut bluffakturor, och dessa bluffare har även i allt större utsträckning börjat använda sig av hot om kronofogden, vilket ytterligare belyser systemets orimlighet. Även om man har tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena finns det en risk att hamna i kreditupplysningsföretagens register. I tror vi på rättsprincipen oskyldig till dess att motsatsen bevisats. Att då ha ett system som detta blir märkligt. Regeringen bör därför överväga att se över regelverket gällande handläggning.
mot · H002C429 · 2012-09-28 00:00:00 — Personligt ombud för barn vid rättsprocesser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att inrätta ett personligt ombud för barn vid rättsprocesser där de berörs. så kommer tusentals svenska barn på olika sätt i kläm i olika former av rättsprocesser där deras föräldrar eller andra vårdnadshavare på något sätt är parter. Enligt skall alltid det enskilda barnets behov ligga till grund för beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. I praktiken är detta dock mycket svårt att efterleva då barn, helt naturligt, känner en lojalitet till båda sina föräldrar och alltför ofta inte heller får någon reell möjlighet att uttrycka sin vilja. Inte ens i de fall där föräldrarna faktiskt kommer överens om vilka villkor som skall gälla efter en separation eller skilsmässa kan man vara säker på att barnets bästa har varit utgångspunkten för beslutet. finns det ingen aktör som entydigt tar ställning utifrån barnets behov och önskemål, men detta går självfallet att ändra på. Det är rimligt att , såsom andra länder, ser över möjligheten till att införa en rätt för barn att få ett särskilt juridiskt biträde förordnat i mål som avser barnets vårdnad, boende och umgänge med förälder. Det bör vara den aktuella domstolens skyldighet att ombesörja detta. Systemet kan fungera på ett liknande sätt som målsägarbiträden utses för de personer som har blivit utsatta för något brott. Biträdets uppgifter bör vara att lyssna på barnet, bevaka att barnets behov tas i beaktande av domstolen och fullt ut representera barnet utan några bindningar till föräldrar eller andra vuxna som är aktörer i den aktuella rättsprocessen.
mot · H002C440 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av för att stärka den fria etableringsrätten. Möjligheten att etablera sig för att driva näringsverksamhet är en central del för lokalt entreprenörskap. Vissa föreskrifter i (PBL) öppnar dock för olyckliga tolkningar och försvårar etablering. Områden klassificeras exempelvis efter karaktär, vilket begränsar näringsidkare som vill starta företag i ett bostadsområde då hänsyn ej tas till vilken typ av verksamhet det rör sig om. PBL bör ses över i syfte att säkerställa en sund utveckling av byggnation och företagande i lokal närmiljö. PBL infördes med syfte att decentralisera ansvaret för planläggning från staten till kommunerna och som ett led i en modernisering av planering och byggnation riktade till enskilda. PBL har dock inte hängt med i takt med utvecklingen. Det är framförallt 2 kap. 4 § och 5 § som utgör hinder för fri etablering. Paragraferna stadgar att bebyggelse skall lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet, vilket innebär att klassificeringen bostadsområde kan utgöra hinder för nyetablering av företag. Detta gäller även om företaget varken har skymmande lokaler eller utövar farlig verksamhet. Den nya (2010:900) skulle förenkla och förtydliga de regler som styr den fysiska planeringen och vissa byggrelaterade frågor. Trots flera välkomnade förbättringar jämfört med den gamla lagen så löser lagen inte de problem som denna motion tar upp. PBL behöver således fortfarande ses över vad beträffar de byråkratiska tillkortakommanden som återfinns i 2 kap. 4 § och 5 § PBL. Denna brist på flexibilitet riskerar att lägga krokben för mindre företag som vill etablera sig. Lagens omodernt utformade föreskrifter tar inte hänsyn till hur företag bedrivs och vilken inverkan de har på sin närmiljö. Restriktioner bör finnas vad beträffar möjligheten att bedriva hälsofarlig verksamhet i bostadsområden. PBL bör dock revideras så att lagen, med ett generöst och flexibelt förhållningssätt, utformas så att den inte stjälper lokala företagare från att etablera sig. I utskottets betänkande 2011/12:CU14 anges att den nya bör ha varit i kraft , och viss erfarenhet bör ha hunnit vinnas av lagens tillämpning, innan det kan bli aktuellt att åter ta upp frågor om bl.a. möjligheten till etableringar som innebär avvikelse från plan. Det saknas större indikationer på att så ännu skett. För att inte förspilla ytterligare år bör regeringen åter se över hur PBL är utformad , särskilt vad gäller just de omständigheter som lyfts fram i motionen. Innebörden av fri etableringsrätt bör stärkas och säkerställas. Därför bör en översyn av PBL genomföras så att hänsyn tas till verksamheters karaktär och förutsättningar som ett led i arbetslinjen. i (M)
mot · H002C442 · 2012-09-26 00:00:00 — Regelverk för insolvens och konkurs tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om näringstillstånd efter konkurs och insolvens. Det är viktigt att ha ett uppmuntrande och välkomnande företagsklimat. Det är individers idéer och drivkraft som ligger till grund för bildandet av nya företag. Därför behöver vi ett regelverk för insolvens som följer tiden och som speglar hur samhället ser ut . Insolvensregler har flera funktioner allt från att hantera hur någon befinns insolvent via reglering av hur man kommer ur insolvens till hur man skall förhindra att den insolvente inte uppfyller sina ekonomiska åtaganden. Enligt den granskning som gjorde av behöver riskerna med att driva företag begränsas och även insolvenslagstiftningen ändras. hade enligt en alltför restriktiv lagstiftning gällande näringsidkares möjligheter att få skulder avskrivna. Väldigt många företagare behöver erfarenheten från misslyckade projekt för att kunna skapa konkurrenskraftiga bolag . En snabb skuldavskrivning underlättar för entreprenören att starta om och skapa morgondagens arbetstillfällen. Insolvens bör inte heller leda till att man blir paria på livstid. Det finns flera argument för detta synsätt från att det är orättvist till att det är ekonomiskt skadligt för hela ekonomin om risktagning bestraffas alltför hårt. Få är villiga att starta företag när det är omöjligt att komma på benen igen efter det att affärsidén inte har burit. Regelverket för insolvens har setts över i SOU 2010:2 och är en förbättring jämfört med den äldre lagstiftningen, bland annat gällande den tid som en person måste vänta innan han eller hon kan bli av med skulderna. Dock kvarstår en del delar för att än bättre möta vår tid och hur ekonomin ser ut . En balans måste finnas där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som kan beaktas är att staten inför en form av pantkonto där den insolvente kan överföra kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som personen innehar en affärsrelation med. Det skulle vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa möts av svårighet att få kreditkort, telefonabonnemang och liknande, vilka är väsentliga för att agera i det öppna samhället. Människor skall och bör inte diskvalificeras på livstid på grund av en konkurs. Såväl människor som idéer behöver testa sin bärkraft. Även den som hamnat i konkurs bör kunna få en andra chans vad beträffar tillstånd att bedriva näringsverksamhet. i (M)
mot · H002Fi1 · 2012-09-14 00:00:00 — med anledning av framst. 2011/12:RB4 Medgivande för att delta i Internationella valutafondens (IMF) finansieringslösning till förmån för fattiga länder avslår framställning 2011/12:RB4. har föreslagit att medel från vinst av försäljningen av IMF:s guldreserv ska tillfalla IMF:s fond för fattiga länder (Poverty Reduction and Growth Trust, PRGT). delar förvisso bedömningen att det kan vara lämpligt att medlen, för del motsvarande 7,05 SDR eller , används som bistånd till fattigare länder. Vi föreslår dock att avslå framställning med argumentet att det är lämpligare om dessa medel först förs hem till från interimskontot hos IMF för att därefter eventuellt, under svenskt överinseende, disponeras inom ramen för biståndsbudgeten. På detta sätt säkerställs att de prioriteringar inom biståndsarbetet som den svenska staten gör tillfredsställs samt att vidare kontroller av biståndet kan tillgodoses. Det biståndsarbete som utförs av svenska staten ska även svenska staten vara övergripande huvudman för, på det att ansvar kan utkrävas inte minst av väljarkåren. Det är ambition att den demokratiska principen om att svenska skattepengar inte ska användas som biståndsmedel av part eller institution som inte ytterst står under svenska statens överinseende ska vara vägledande.
mot · H002Fi204 · 2012-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk ägandeutredning. Alltmer av ägandet sker genom institutionella placeringar. I spåren av ett ökat osynligt ägande följer ökad spekulation och skattesmitning. Pensionsfonder, investeringsfonder, hedgefonder och riskkapitalbolag är alla en del av det systemet. Hur dessa fonder och bolag påverkar ägande, investeringar och sysselsättning är det ingen som vet. Detta bör belysas. Institutionella osynliga ägare med kortsiktiga vinstintressen för med sig konsekvenser. Det påverkar investeringsvolymer, arbetsvillkor och näringslivets utveckling i stort. Ägande är en makt- och demokratifråga. Vilka som fattar besluten, hur besluten fattas, på vilka grunder och hur dessa påverkar samhället är centralt i en demokrati. Ägandet påverkar också den ekonomiska utvecklingen, de sociala förhållandena liksom miljön och lagstiftningen. Sedan den förra ägarutredningen torde ägandeförhållandena i kraftigt ha förändrats. Det visar inte minst den förändring vid Economistas redovisat. hade svenska investmentbolag nästan två tredjedelar av börsens samlade marknadsvärde. var andelen en tredjedel. har andelen utlandsägande på börsen ökat från till . Mot denna bakgrund föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts i syfte att ge en heltäckande bild över hur ägarförhållandena ser ut i olika sektorer. Utredningen bör också analysera ägandets effekter ur ett samhällsekonomiskt, socialt och demokratiskt perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002Fi205 · 2012-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunernas balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel. Kommunernas balanskrav infördes . Balanskravet innebär att varje kommun och landsting måste upprätta en budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kostnaderna. Kommunernas intäkter och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. Vid en lågkonjunktur försvagas kommunernas finanser snabbt till följd av vikande skatteintäkter och stigande utgifter för t.ex. ekonomiskt bistånd. Om inte statsbidragen till kommunsektorn ökar i motsvarande mån kommer många kommuner och landsting att ställas inför valet att antingen skära ned på kostnaderna, vilket ofta betyder färre anställda, eller höja kommunalskatten. Oavsett vilket val kommunerna och landstingen fattar kommer deras beslut att förvärra lågkonjunkturen balanskravet för kommunsektorn är med andra ord procykliskt. Denna utformning av kommunsektorns balanskrav är svårbegriplig och skadar såväl kommunernas verksamhet som en god och balanserad samhällsekonomisk utveckling. föreslår därför att kommunernas balanskrav, precis som är fallet beträffande målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, ska gälla över en konjunkturcykel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002Fi207 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om offentlig upphandling ska gynna miljö, djurskydd och högt ställda sociala krav. I upphandlas det för . Det är stora summor och om den offentliga upphandlingen används rätt kan den vara pådrivande för ny teknik och företagsutveckling. Tyvärr råder det fortfarande en osäkerhet inom ramen för . Det mesta av lagstiftningen styrs på ett eller annat sätt av EU-lagstiftningen. Inom EU har kommissionen lagt fram ett förslag till ett nytt direktiv om offentlig upphandling som är tänkt att underlätta för upphandlaren att ställa krav som inte är strikt ekonomiska. Diskussionen om våra livsmedel i skolor och inom andra offentliga verksamheter är ständigt pågående. Offentlig upphandling kan spela stor roll genom att möjliggöra för landets kommuner att kunna ställa rättmätigt höga krav på produktionen av de livsmedel som upphandlas offentligt. Dagens rättsosäkra läge innebär att svenska offentliga upphandlare inte har någon möjlighet att svara upp på sina medborgares önskemål om att animaliska livsmedel ska komma från djur som har haft ett drägligt liv. Det behöver ju inte vara så att djuren fötts upp i , utan kan också komma från goda djurvälfärdskoncept i andra länder, vilket borde medges inom . djurskyddslagstiftning är en av världens hårdaste. De hårda reglerna och vidhängande kontroller har ett brett stöd bland konsumenter och producenter. Vi vill alla att djuren ska ha det bra. Kommunernas upphandlare ska kunna kräva att den mat de köper produceras enligt högt ställda djurskydds- och miljökrav, som ligger i nivå med den svenska lagstiftningen. De ska kunna vara säkra på att livsmedlen kontrolleras för såväl salmonella som antibiotika. Därför behövs en tydlighet i lagstiftningen om att krav på djurskydd, god miljö och socialt ansvarstagande kan ställas i all offentlig upphandling.