mot · GZ02U18 · 2012-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Kommittéförfaranden och delegerade akter10 2020 och den europeiska terminen11 En ny strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning 202011 Den första europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning samt nationella reformprogram 201112 EU:s fleråriga budgetram 2014202012 EU:s finansiella stöd till västra och Turkiet14 Den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken14 EU som aktör i FN15 Strategisk exportkontroll och produkter med dubbla användningsområden15 EU:s regionala och bilaterala handelspolitik16 Regionala och bilaterala frihandelsavtal16 EU som global utvecklingsaktör17 Framtiden för EU:s utvecklingspolicy17 EU:s bilaterala och regionala förbindelser19 Bistånd till palestinska myndigheten20 Asyl, invandring och visering28 Program för social förändring och social innovation29 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter30 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor30 Samordning av de sociala trygghetssystemen30 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering31 Arbetet avseende romers situation31 Alkohol, tobak och narkotika31 Långsiktig färdplan för energipolitiken 205034 Förordning om marknadsintegritet och transparens på el- och gasmarknaden35 Färdplan mot ett resurseffektivt Europa36 Strategi för biologisk mångfald i EU fram till 202037 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska inleda förhandlingar om ett utträde ur Europeiska unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommittéförfaranden och delegerade akter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om europeiska medborgarinitiativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avveckling av Europeiska utrikestjänsten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genomförandet av 2020-strategin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella reformprogram och stärkt europeisk ekonomisk samordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Europeiska unionens fleråriga budgetram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommissionens utvidgningsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medlemskandidatur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsluta förhandlingarna med om medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om viseringskrav för resande från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s finansiella stöd till västra och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsluta det svenska deltagandet i EUTM . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s förstärkta roll i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategisk exportkontroll och produkter med dubbla användningsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt utträde ur Union för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unionens regionala och bilaterala frihandelsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unionens ekonomiska partnerskapsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samstämmiga regler för investeringsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unionens allmänna preferenssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad samordning mellan medlemsstaterna av utvecklingspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Europeiska unionens budgetstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samstämmighetspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltagande i NDEP. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta villkor för visumliberaliseringar och ingående av partnerskap för rörlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta villkor för associationsavtal och avtal som innebär ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU verka för att beslut om finansiella stödpaket ska överlåtas till sådana länder som anser sig ha kapacitet för detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligare krav bör ställas på det bistånd som ges till den palestinska myndigheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att de krav som måste ställas på Hamas och andra intressenter i konflikten verkligen vidhålls och följs upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka europeiska rådets beslut om att ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa tydligare krav på att säkerställa rättigheter för den kristna minoriteten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EFSM (den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen) avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta i likhet med och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om europeiska . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kreditvärderingsinstitut även i fortsättningen ska stå under tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka FTT (skatt på finansiella transaktioner). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avstå från administrativt samarbete i fråga om punktskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör driva linjen att ska ha momsbefrielse från mindre, ideella föreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om misslyckande med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör redovisa hur detta misslyckade gränsskydd drabbat i form av illegala invandrare, organiserad brottslighet, vapen och narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sin nuvarande form ska avvecklas eftersom gränsskyddet inte fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EASO läggs ned. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att viseringsbeslut ska återföras till nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrationspolitikens utformning helt och hållet ska beslutas på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sysselsättningspolitikens utformning helt och hållet ska beslutas på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att 2020-strategin bör avvisas i sin helhet med hänvisning till respekten för det nationella självbestämmandet och den stora kostnaden för skattebetalare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska avvisa PSCI med hänvisning till att förslagen i sak är bristfälliga, att förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen och att förslagen skulle medföra en alltför stor kostnad för skattebetalare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avvisa ett deltagande i europeiska fonden för justering för globaliseringseffekten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska omförhandla utstationeringsdirektivet så att samtliga arbetstagare garanteras avtal, regler och löner enligt de miniminivåer som fastställts i svenska kollektivavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning av de sociala trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet för jämställdhet och mot diskriminering ska omfatta alla grupper, utan utpekanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet för jämställdhet och mot diskriminering är en nationell angelägenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkohol, tobak och narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av antalet utbildningsplatser för hälso- och sjukvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unionens handelspolitik och ett säkerställande av ett svenskt djurskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inte bör överta ESA:s verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sammanhållningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av unionens framtida transportpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om budgeten för transeuropeiska transportnätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att energifrågor ska avgöras på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att alla EU:s fiskepartnerskapsavtal som inte handlar om byte av kvoter ska avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att mot ett resurseffektivt inte genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att för biologisk mångfald inte genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inte ska stipulera hur stor andel av medlemsländernas befolkning som ska ha en viss utbildningsgrad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inte ska stipulera hur stora andelar av medlemsländernas befolkning som ska studera utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inte ska stipulera hur språkutbildningarna i de olika medlemsländerna ska vara utformade eller hur många språk som ska läras in av eleverna i de olika medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU inte ska stipulera hur de olika medlemsländerna hanterar frågor som rör social sammanhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturfrågor. Mot bakgrund av utvecklingen inom EU sedan blev medlem 1995, kan det lätt konstateras att mycket av vad som i praktiken lovades inte uppfyllts. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever sitt eget liv långt från huvuddelen av medborgarna i medlemsländerna. Detta har inneburit att EU av många medborgare inte uppfattas som deras organisation. I klartext uppfattas EU av många som en organisation bestående och ledd av politiker vars enda klara besked är kännedom om nästa sammanträde. Under folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle syssla med övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans för påståendet att EU utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder av detaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernas kompetens är större. Det är mycket allvarligt att EU verkar ha accepterat tillämpningen av olika subventionssystem inom unionen. Detta pratade ingen om under folkomröstningen . Avslutningsvis ska påpekas att många, alltför många, numera uppfattar att EU-politiker och tjänstemän inte känner till medborgarnas vardag, vilket olika ekonomiska förmåner till nämnda kategorier vittnar om. Det kan konstateras att planerna på unionens utvidgning fortskrider. Årsberättelsen visar hur arbetet har fortskridit med att förhandla om medlemskap med såväl som flera Balkanländer. har motsatt sig ett turkiskt medlemskap i unionen från början, med utgångspunkten att landets demokratiska statsskick knappast kan anses vara stabilt och att det finns ett starkt inslag av islamistiska krafter i dess politiska liv. Det är beklagligt att regeringen inte på ett tydligare sätt markerar mot ett turkiskt medlemskap i unionen. Europeiska unionen har drivit en process för att tvinga att införa momsbeskattning också för ideella föreningar. har försökt hålla emot, med motiveringen att ideella föreningar bedriver en så begränsad näringsverksamhet att skatteintäkterna från dessa skulle vara av blygsam natur, som ett införande av moms skulle medföra betydande svårigheter för dessa ideella föreningar att fortsätta sin verksamhet. Här menar att det finns ett högst konkret exempel på hur unionens klåfingrighet ger negativa konsekvenser för svenska folket. De ideella föreningarna verksamhet är en hörnsten i Folkrörelsesverige och vi menar att deras befrielse från skatt är något som absolut bör bevaras. Det är uppenbart att regeringen på denna punkt redan har tvingats till eftergifter och det är svårt att se att man inte kommer att tvingas uppge motståndet mot momsbeläggningen . Även om det föreligger en rätt för de nationella parlamenten att pröva EU-förslag, är det i realiteten så att möjligheterna för parlamenten att blockera förslag av denna typ är begränsade. Problemet består i att det inte är meningen att parlamenten ska ifrågasätta åtgärden i sig, utan enbart på vilken nivå (EU-nivå eller nationell nivå) som den ska genomföras. Det betyder att det enskilda parlamentet ställs inför fullbordat faktum och tvingas acceptera åtgärder utan praktisk möjlighet att stoppa lagstiftning från EU:s sida. Med hänvisning till de ovanstående exemplen menar vi att nackdelarna med ett svenskt medlemskap kraftigt överväger fördelarna. Vi menar därför att bör tillkännage som sin mening att regeringen ska inleda förhandlingar om ett utträde ur EU. Intill den tid ett sådant utträde kan verkställas menar vi dock att målsättning bör vara att åstadkomma så goda villkor som möjligt i det konkreta politiska arbetet inom unionen. anser att Lissabonfördraget inneburit en för stor maktförskjutning från medlemsstaterna. Möjligheten till demokratisk påverkan för det svenska folket har i realiteten minskat. Det här är något som framgått med all önskvärd tydlighet och där, trots subsidiaritetsprövningar o.d., gång på gång fått vika sig eller blivit överkörda i omröstningar. Det minskade demokratiska inflytandet för den svenska medborgaren är särskilt oroväckande; särskilt i ljuset av det låga väljardeltagandet i valet till , fler områden med majoritetsröstning i ministerrådet och relativt ringa storlek. Kommittéförfaranden och delegerade akter Även om man kan se kommittéförfaranden, delegerade akter och genomförandeförordningar som logiska skadeverkningar av Lissabonfördraget, finns det all anledning att på rent demokratiska grunder alltid motsätta sig i vart fall de två sistnämnda. Analogivis kan man jämföra dem med den normgivningsmakt. Orsaken till det svenska systemet är dock att det krävs för att systemet inte ska bli för otympligt och att förvaltningen av riket ska fungera. I finns det dock en tydlig organisation med ansvarsutkrävande för myndigheter, kontrollinstitutioner och möjligheten att genom val byta regering. Allt detta saknas i EU. En svensk medborgare som anser att en myndighet under kommissionen gjort fel har i praktiken ingen möjlighet att ställa någon till svars eller få gehör för sin kritik. Även genom politisk påtryckning i vårt land på ansvariga ministrar blir ett direkt ansvarsutkrävande omöjligt, då det krävs kvalificerad majoritet i rådet för ett återkallande av en delegerad normgivningsmakt inom EU. När det gäller de nya möjligheterna kan man endast konstatera att det inte finns någon egennytta med ny lagstiftning på EU-området: kan inte medlemsstaterna komma överens om detaljerna och även de icke-väsentliga delarna bör ingen lagstiftning antas. Kommittéförfarandets egentliga verkan kan starkt ifrågasättas och som kontrollfunktion kan det starkt ifrågasättas. vill att regeringen är ytterst återhållsam med att medge möjligheten att nyttja delegerade akter och genomförandeakter. Vidare vill att regeringen verkar för att kommittéerna ges möjlighet att lägga in ett veto mot en akt, om kommittén inte är enhällig. befarar att medborgarinitiativ kommer att ha begränsad påverkan på det demokratiska inflytandet i EU. Antalet röster är för högt för att medborgare ska kunna ha någon reell möjlighet att påverka. Som jämförelse kan antas att ett namnupprop i med en miljon underskrifter om en sakfråga skulle ha betydande påverkan på regeringens vilja till politiska initiativ. Systemet är dessutom utformat för att ytterligare främja EU-harmonisering, då det krävs en fördelning av undertecknarna på sju stycken medlemsstater. Dessutom ingår i själva definitionen av medborgarinitiativ i förordningen att det ska vara ett förslag för att kunna tillämpa fördraget; föga förvånande är fördraget i sig utformat för att per automatik öka harmoniseringsgraden. anser att regeringen ska verka för att kravet om en miljon stödjare och en fjärdedel av medlemsstaterna slopas samt att medborgarinitiativ ska kunna väckas av det antal personer som anges i bilagan till förordningen i varje enskild medlemsstat. Mot bakgrund av den bristande genomslagskraft Europeiska utrikestjänsten haft och de samarbetssvårigheter som råder inom kommissionen anser att det för det första finns anledning att se över huruvida Europeiska utrikestjänsten är rätt organisation för att hantera de uppgifter som lagts på myndigheten. För det andra kan man konstatera att det rimligen inte är så viktigt med en röst i internationella sammanhang, utan, om man nu skulle förespråka en gemensam utrikespolitik, att budskapet är det samma. Då det inte verkar finnas utrymme för konsensus inom alla områden av utrikespolitiken, vare sig mellan medlemsstaterna eller inom kommissionen i sig, finns det all anledning att återgå till det tidigare systemet med samordnad utrikespolitik endast i de frågor där det finns samsyn, i stället för att med organisatoriska medel försöka ge en bild av enhetlighet som inte finns. Vidare är det inte förvånande att myndigheten har problem med sin rekrytering, då den till och med, under föregående år, förlorade medarbetare på grund av interna stridigheter. Rimligen borde man, medlemsstaterna emellan, nöja sig med att konstatera att man är ense om att man är oense i många frågor. Det är till syvende och sist fråga om suveräna staters förhållande till tredje land. Förhållanden som kan påverkas av ekonomiska, kulturella, historiska, geografiska eller språkliga band. anser att regeringen ska verka för en avveckling av Europeiska utrikestjänsten, moratorium för utstationering av personal inom utrikesrepresentationen, minska eller upphöra med finansieringen av utrikestjänsten och ett upphävande av utrikestjänstens rätt att uttala sig i multilaterala forum. 2020 och den europeiska terminen En ny strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020 Förvisso kan man anse att strategin i sig kan vara en korrekt respons på en del av de problem som inträffade som en följd av bl.a. finanskrisen . Dock ifrågasätter starkt det sätt varpå strategin implementerats. Den har tagits till intäkt för att försöka harmonisera allt från budgetförhandlingar och miljösatsningar till beskattning på arbete. I stället för att hålla fast vid vissa målsättningar har man breddat dem. anser att 2020-strategin är en politisk överenskommelse med för oöverblickbara konsekvenser för det nationella självbestämmandet. anser därför att regeringen för det första bör verka för att genomförandet av 2020-strategin görs mer flexibelt och att större hänsyn tas till den nationella utformningen av reformer för att skapa sysselsättning och smart, hållbar tillväxt för alla. För det andra bör regeringen klargöra för kommissionen och de andra medlemsstaterna att reformer som påverkar utformningen av den svenska arbetsmarknaden, utbildningen, pensioner o.d., är förbehållna den nationella kompetensen. Den första europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning samt nationella reformprogram 2011 har invändningar mot systemet med den europeiska terminen av rent principiella skäl. Länderna åläggs i och med detta att ta hänsyn till kommissionens 2020-prioriteringar, för att därefter skicka in programmen för bedömning av kommissionen. Sedan kommer ett urval stats- och regeringschefer överens om huruvida reformprogrammen är av rätt kaliber. Syftet är vid antagandet av den politiska överenskommelsen i rådet är att föregripa de nationella budgetprocesserna. anser att det grovt i sidosätter maktfördelningen mellan riksdag och regering att kommissionen tar fram rekommendationer som regeringen sedan, utan att får ta ställning till det nationella reformprogrammet för sig, presenterar sin befintliga och kommande budgetpolitik för kommissionen för vad som i praktiken är ett godkännande. anser att regeringen ska verka för att kommissionens rekommendationer ska underställas ministerråden samt för godkännande innan kommissionen utfärdar dessa samt att regeringen i en särskild skrivelse till ska presentera sitt nationella reformprogram innan vårpropositionen. EU:s fleråriga budgetram 20142020 välkomnar i stora drag regeringens hållning i de nu aktuella budgetförhandlingarna i stora drag. anser dock att regeringen kunnat vara tydligare med hur stora nedskärningar den verkar för inom sammanhållningspolitiken. EU har, som bekant, en tendens att växa för varje budgetår. Varje budgetförhandling innebär att det inom EU blir fler och fler myndigheter som tar över ansvar från de nationella myndigheterna som, i vart fall i , oftast är fullt kapabla att hantera de uppgifter, ensamma eller tillsammans med andra medlemsstaters dito, som lagfästs. Den fleråriga budgeten cementerar även utgifter som ibland visar sig kontraproduktiva, som t.ex. de medel som var avsatta för att minska fisket utanför EU:s vatten. En större och större del av budgeten erbjuds även länder som a) har bristfällig intern kontroll över sina medel och b) har regioner som, trots fleråriga satsningar, vägrar lyfta i BNP. I stället för att satsa budgetmedel där det finns gott hopp om god avkastning på investeringarna i form av tillväxt, satsar EU:s budget på mycket riskfyllda projekt som andra finansiärer skyr. grundinställning är att svenska skattebetalare för det första inte ska behöva betala för bistånd till andra EU-länder och för det andra att nettoresultatet av erlagd EU-avgift och intäkter i från EU:s budget ska vara noll. En ytterligare sak i budgetförhandlingarna som bör föras fram, med anledning av att det har stor påverkan på EU-institutionernas budget, är frågan om placering och översättningsregimen i detsamma. Rimligen bör ett parlament vara geografiskt placerad på en och samma plats . anser att regeringen under de kommande budgetförhandlingarna verkar för att sammanhållningspolitiken upphör och att konkurrens om EU:s medel sker på lika villkor, utan hänsyn taget till regionala BNP-skillnader. Regeringen bör även verka för att frågan om placering blir slutligt avgjord.