mot · H002Ub5 · 2012-11-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:30 Forskning och innovation Forskningspolitik handlar i grunden om två saker: hur forskningen ska organiseras och finansieras. Men det handlar också om vilka utmaningar vi ser framför oss där vi behöver forskningshjälp och stöd för att hitta lösningar och tillämpa dessa. Att peka på de gemensamma strategiska samhällsutmaningarna och därigenom styra en del resurser åt vissa specifika områden är därför inte bara en fråga om finansiering. Det blir ofrånkomligen en fråga om politisk insikt och politiskt mod. bedömning är att regeringen i forskningspropositionen inte vågar identifiera klimatutmaningarna som avgörande för all verksamhet i och världen i dess helhet. Inte heller främjas människans förmåga att nyfiket finna nya lösningar på redan identifierade problem genom fungerande innovationsprocesser tillräckligt bra. Den gemensamma välfärden är ännu ett område som regeringspartierna gärna talar om, men inte ser forskningens betydelse för att utveckla. Utmaningen med forskningspolitiken är att styra med visioner, men inte med detaljer. menar därmed att regeringen, genom sitt förslag till forskningsproposition, agerar aningen visionslöst men klåfingrigt. Grunden i forskningspolitik är självständiga och oberoende lärosäten som genom sin forskning bidrar till samhällsutvecklingen. Vi ser att forskningens yttersta drivkraft är människans vilja att bättre förstå sig själv, sin omvärld och sin plats i helheten. Forskningen drivs av viljan att gripa in i och förändra världen. Det är en drivkraft som ska främjas av forskningspolitiken. En grundläggande strävan för oss gröna är att lärosätena kan erbjuda en god arbetsmiljö och ett gott forskningsklimat som är attraktiva för både kvinnor och män. Det är därför inte minst av kvalitetsskäl också nödvändigt med ett jämställdhetsperspektiv på forskningens genomförande. I den här följdmotionen lämnar vi flera förslag på det, liksom på en förändrad resurstilldelning av forskningsanslag för att främja långsiktighet och oberoende för våra lärosäten. 5Om fördelningen av forskningsanslag till lärosätena5 5.1.2Incitament för samverkan i resursfördelningen7 5.2Öka inte andelen konkurrensutsatta medel7 5.3Missgynna inte de regionala högskolorna8 6Viktiga principer i forskningspolitiken9 6.3Internationalisering av svenska forskningsmiljöer10 6.3.1En mer internationaliserad utbildning10 7.1Bättre villkor för doktorander11 7.2Minskad snedrekrytering till forskarutbildningen11 7.3Stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen12 8.1.5Lärosätenas roll i innovationssystemen14 8.1.6Utbildningens betydelse för innovationer14 8.1.8Hållbart arbetsliv som social innovation15 9Strategiska prioriteringar inom forskningspolitiken15 9.1.1Uppföljningen av klimatforskningen måste förbättras16 9.2Hälsa och medicinsk forskning17 9.2.3Bättre balans i satsningarna på livsvetenskap18 9.3Välfärd och offentlig sektor18 11EU:s ramprogram för forskning och innovation20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forskningspolitik som möjliggör ett ständigt tillskott av ny kunskap i samhällets alla delar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollegial bedömning som grund för fördelning av forskningsanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka en sned könsfördelning inom akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om incitament för samverkan i fördelningen av forskningsanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte öka andelen konkurrensutsatta forskningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fördelning av forskningsanslag till lärosätena som inte systematiskt missgynnar mindre högskolor och forskningssamhällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på spetsforskning och konsekvenserna för jämställdheten inom akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av tvärvetenskaplighet för att möta samhällets utmaningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer internationaliserad utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationell etablering av lärosäten och forskningsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur vi stärker möjligheterna och förbättrar villkoren för doktoranderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad snedrekrytering till forskarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen på högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en innovationsfrämjande forskningspolitik måste se till hela produktionsledet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningspolitikens betydelse för att främja en hållbar omställning av svensk basindustri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningspolitikens roll för att stimulera utveckling inom tjänstesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliga medel i innovationssystemen bör främja en öppen innovation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningens roll i innovationssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärarundantaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbart arbetsliv som social innovation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad styrning och uppföljning av klimatforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en myndighet eller ett departement som har utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning för förbättrad hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bredare ansats kring de strategiska medicinska satsningarna i forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stimulans för välfärdsnära forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att främja fler kommundoktorander. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppgradera den utbildningsvetenskapliga kommittén på till ämnesråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ämnesdidaktiska centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledning av forskningsråden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s ramprogram för forskning och innovation. Forskningen rustar oss för framtiden. I en värld i ständig förändring står vi inför nya utmaningar som vi behöver forskningens metoder, analys och slutsatser till hjälp för att hantera. Vår tids största utmaningar måste ses ur ett globalt perspektiv, där den nationella arenans uppgift är att bidra med resurser för att lösa mänsklighetens problem, i stort och smått. Forskningspolitiken handlar därför inte om en tävlan mellan länder, utan om hur vi tillsammans skapar förutsättningar för en mer vetenskapligt förankrad samhällsutveckling, både lokalt och globalt. Ett nyfiket kunskapssamhälle är både mål och medel för . Vi räknar vetenskapen som en av grundpelarna för samhällsutvecklingen. Det är genom att ta grundläggande principer om mänskliga fri- och rättigheter och visionen om en social, ekologisk och ekonomiskt hållbar utveckling och förena dessa med kunskap och kunskapsutveckling som vi bygger ett bättre samhälle för framtiden. En mer forskningsorienterad och kunskapsintensiv samhällsutveckling gäller demokratin och välfärden lika mycket som den gäller ekonomin och ekologin. Vad som här anförs om att behöver en forskningspolitik som ger tydliga förutsättningar för en infrastruktur, som i sin tur möjliggör ett ständigt tillskott av ny kunskap i samhällets alla delar, inom industrin, i tjänstesektorn och i välfärden, bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5Om fördelningen av forskningsanslag till lärosätena har i särskild följdmotion med anledning av skrivelse 2011/12:170 om självständiga lärosäten utvecklat varför vi anser att det behövs ett nytt resursfördelningssystem vid landets högskolor. I samma motion har vi också framfört förslag på ökad forskningsanknytning i den högre utbildningen, ett nytt system för fördelning av forskningsresurser för en väl fungerande forskning och forskningsmiljöer på objektiva grunder och ett nytt kvalitetsmätningssystem för den högre utbildningen i . I den här motionen berör vi några av dessa frågor närmre, på det sätt som framgår nedan. Huvuddelen av de resurser som staten satsar på forskning går direkt till lärosätena i form av så kallade fakultetsmedel. har andelen fria medel för forskning minskat ; styrde lärosätena själva av forskningspengarna, med den nya forskningspropositionen så kommer den siffran att vara nere på . Det är alltmer politiska prioriteringar som styr forskningen. Regeringen har, i sin budgetproposition, lämnat fakultetsmedlen oförändrade men aviserat en ökning med . har i sin budgetmotion ökat dessa anslag med 150 miljoner, för att stärka forskningsanknytningen i grundutbildningen. De direkta anslagen till högskolorna är mycket långsiktiga och fria för lärosätena att använda till den forskning som de prioriterar. menar att huvuddelen av den statligt finansierade forskningen fortsättningsvis bör ske på detta sätt, men nya incitament behövs. Regeringen presenterar i sin proposition ett förslag om ökade inslag av kollegial bedömning (peer review) gällande den konkurrensutsatta delen av forskningsanslaget till lärosätena. har fått uppdraget att ta fram ett förslag på system som kan börja gälla . beklagar att arbetet med ett nytt system inte gjorts inför arbetet med propositionen. Det är beklagligt då det innebär att de negativa konsekvenserna av dagens system kommer att fortsätta till. Kritiken mot det nuvarande systemet är inte nytt. har bland annat uttalat att det missgynnar vissa forskningsområden och att det riskerar att verka konserverande att tilldela mer medel till forskning om sådant som vi redan har kunskap kring. avfärdades av regeringen som inför forskningspropositionen 2008 la fram ett eget förslag på fördelning. I enlighet med detta fördelas anslagsmedel till universitet och högskolor utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion (publicering och citeringar). Ett förslag som regeringen nu vill gå ifrån. Hade regeringen lyssnat mer till sina expertmyndigheter och remissinstanserna hade fördelningen av fakultetsmedel fungerat bättre. Som ovan anförts anser att det behövs ett helt nytt system för fördelning av forskningsresurser till landets lärosäten. Ett system som baseras mer på långsiktighet och förutsägbarhet och mindre på klåfingrighet och kortsiktighet. uppdrag är att ta fram ett system där kollegial bedömning är ett kriterium för den del av forskningsanslagen som ska konkurrensutsättas. I modellen kan också, enligt propositionen, utöver den rent vetenskapliga bedömningen, ingå att bedöma forskningens samverkan, relevans och nytta. Att ett nytt fördelningssystem behöver utgå från mer än publiceringar och citeringar är självklart. försvårar det bland annat för den tvärvetenskapliga forskningen. Ökade inslag av kollegial bedömning kan leda till en mer nyanserad bedömning, men med tanke på den kritik som en del av remissinstanserna gett uttryck för behöver förslaget noga beredas. Det bör inte heller ensamt vara kriterium för fördelningen. Ökade inslag av kollegial bedömning måste utvärderas löpande, särskilt utifrån sina jämställdhetsresultat. Att ha en internationell panel av forskare som gör bedömningen riskerar också att bara bli onödigt dyrt och svårt. Vad som här anförs om kollegial bedömning som grund för fördelning av forskningsanslag bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Den sneda könsfördelningen inom akademin måste motverkas genom att fördelningen av resurser delvis utgår från andel kvinnliga professorer. Detta överensstämmer med förslag i . Det är viktigt att den nationella jämställdhetspolitiken också genomsyrar forskningsfinansieringen. Vad som här anförs om att motverka en sned könsfördelning inom akademin bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5.1.2Incitament för samverkan i resursfördelningen Det behövs tydligare incitament för att akademin ska stärkas i sin samverkan med omvärlden. I en ny modell för fördelning av resurser för forskning bör därför samverkan med tredje part ingå som ett kriterium. Detta bör göras då det behövs ett tydligare incitament i fördelningen av forskningsanslag till lärosätena för att stimulera samverkan med tredje part, till exempel industrin, annan näringslivspart eller välfärdens aktörer. En återkommande kritik från lärosätena är att det saknas incitament för dem att använda intäkter, som de har erhållit för sina utbildnings- och forskningsuppdrag, som stöd för innovationsfrämjande åtgärder. Lärosätena fokuserar på de uppdrag som genererar intäkter, vårdar dessa, använder dem för att stärka sin verksamhetskvalitet och konkurrenskraft, så att de inte vid utvärderingar riskerar att förlora intäkterna genom indragna examensrätter eller omfördelning av forskningsmedel. Regeringen behöver visa på lösningar i den här frågan. Vad som här anförs om incitament för samverkan i fördelningen av forskningsanslag bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5.2Öka inte andelen konkurrensutsatta medel Regeringen erkänner bristerna i det nuvarande systemet för fördelning av resurser som de själva införde 2008. I propositionen väljer regeringen ändå att kraftigt utöka den andel som ska fördelas, från till , vilket motsvarar . Det framgår dessutom av propositionen att de kommande ökningarna av basanslaget till lärosätena också ska fördelas efter den principen. Det skulle innebära att cirka en fjärdedel av de direkta anslagen till lärosätena för forskning slutgiltigt kommer att fördelas efter kvalitetsindikatorer. vill inte med rådande system utöka andelen konkurrensutsatta forskningsmedel till lärosätena. Att konkurrensutsätta en sådan stor andel av de fasta anslagen leder till att långsiktig planering försvåras och att det blir färre tillsvidareanställningar på lärosätena och därmed sämre förutsättningar för svensk forskning. Vad som här anförs om att inte öka andelen konkurrensutsatta forskningsmedel bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 5.3Missgynna inte de regionala högskolorna Det har framförts påståenden om att statens resurser för forskning smetas ut över lärosätena, vilket har framförts vara ett hinder för framgångsrik forskning i . Som framgår av tabellen nedan stämmer detta påstående inte. Huvuddelen av forskningsanslagen går till Lunds, och . I tabellen nedan visar lärosätenas totala intäkter för FoU 2009, fördelade via statsbudgeten (kostnader för forskarutbildning ingår inte i sammanställningen), i . Tabellen är framtagen av (, dnr 2012:1529). Regeringens politik har missgynnat mindre högskolor, bland annat fördelningen av de strategiska forskningsmedlen. Det finns ingenting som tyder på att mindre forskningsmiljöer skulle vara sämre än större. Tvärtom visar utvärderingar att det inte skiljer mellan mindre och större lärosäten i fråga om forskningens kvalitet. Vad som här anförs om en fördelning av forskningsanslag till lärosätena som inte systematiskt missgynnar mindre högskolor och forskningssamhällen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Tabell 1 Lärosätenas totala intäkter för FoU 2009, fördelade via statsbudgeten (kostnader för forskarutbildning ingår inte i sammanställningen), i 6Viktiga principer i forskningspolitiken Regeringen har presenterat satsningar på spetsforskning, så kallad excellenceforskning, som i stort är välriktad. Det är emellertid en satsning som främst kommer att gynna de större forskningstunga universiteten. Regeringen fortsätter därmed sin medvetna icke-satsning och nedprioritering av de mindre, regionala högskolorna och deras forskningsmiljöer. Om vi i ska mena allvar med att skapa de bästa förutsättningarna för svensk forskning måste vi också inse betydelsen av en strategisk satsning även på grundforskning, tvärvetenskap och mindre forskningsmiljöer. Då främjar vi framväxten av nya framgångsrika forskningsmiljöer och inte bara de redan etablerade. behöver vi genom medelstilldelningen och forskningsanslagen tydligare visa att vi vill se en förändring angående de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna till så kallade strategiska forskningsmiljöer haft för jämställdheten inom den svenska högskolan. Delegationen för jämställdhet i högskolan framförde att satsningarna i mycket liten grad kommit forskande kvinnor till del. Detta måste åtgärdas. Det som här framförs om satsningar på spetsforskning och dess konsekvenser för jämställdheten inom akademin bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och en insikt om att många olika faktorer påverkar. Därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade samhällsutvecklingen. har kritiserat forskningsrådens finansiering som i flera forskningsstrategier sägs gynna mer traditionellt organiserad forskning och sakna utrymme för stöd till det som inte ryms inom detta.1 Starka discipliner i traditionell mening är en förutsättning för en stärkt tvärvetenskaplighet, men det måste finnas utrymme också i den nyfikenhetsstyrda forskningen att anlägga ett tvärvetenskapligt perspektiv. De statliga forskningsråden bör därför få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet. Det som här anförs om tvärvetenskaplighet bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 6.3Internationalisering av svenska forskningsmiljöer Regeringen anför i forskningspropositionen att ska få optimal tillgång till internationell kunskapsutveckling. Därför behövs en internationell strategi i forskningspolitiken som stöd för prioriteringar av internationellt samarbete inom forskning och innovation. En sådan strategi saknas dock i regeringens förslag till förnyad forskningspolitik för . Regeringen avser att stärka internationaliseringen av svenska forskningsmiljöer genom att tilldelats för att rekrytera internationella forskare. bekymrar sig regeringen för att svensk forskning saknar spets. Internationaliseringen av svenska forskningsmiljöer styrs med andra ord utifrån regeringens dåliga självkänsla när det gäller det svenska forskningsklimatet. Det är enligt vår mening olyckligt. Flera svenska forskare intar en absolut ledande position i världen inom sina discipliner. Om man beaktar landets storlek har det svenska universitetssystemet en hög rankning. intar fortfarande en internationell topposition inom medicinsk forskning. I relation till befolkningsmängden har näst flest, efter , och cirka dubbelt så många toppuniversitet som . anser att det finns andra sätt för staten att stimulera en internationalisering av forskningsmiljöerna än den som regeringen nu väljer. 6.3.1En mer internationaliserad utbildning var det många studenter från länder utanför , framför allt , som lockades att studera på magisternivå i . Ett av de huvudsakliga skälen var att utbildningen var gratis för utländska studenter. tar även de svenska lärosätena betalt för studier på högskolenivå av studenter som inte är medborgare i EU, och antalet utländska studenter vid svenska lärosäten har minskat dramatiskt. Detta gäller även för de utbildningar som sker på engelska. Med införandet av studieavgifter har tagit ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. Detta är ett stort steg i helt fel riktning. Akademin behöver enligt vår mening mer öppenhet, inte avgifter. Många av studenterna vid våra lärosäten skulle ha en starkare ställning på en internationell marknad, i både svenska och utländska företag, om de hade fått sin akademiska grundutbildning på engelska. Svenska studenter söker sig till utländska universitet just för att få denna konkurrensfördel. Om fler grundutbildningar och forskarutbildningar i gavs på engelska istället för på svenska skulle det också stärka de svenska lärosätenas ställning. Det svenska samhället är ett av världens mest engelskspråkiga, men de svenska lärosätena utnyttjar inte det. Studenter bör också uppmuntras att läsa delar av sin utbildning, både gällande grundnivå och gällande forskarnivå, utomlands. Vad som här anförs om en mer internationaliserad utbildning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Ledningarna för de svenska lärosätena kan agera mer proaktivt på den globala arenan. Men det kräver tydligare direktiv och ett regelsystem som underlättar en ökad internationalisering av högre utbildning och forskning. Som exempel försökte etablera ett forskningscentrum i . Försöket gick inte vägen för att det visade sig vara svårt att hitta en fungerande organisatorisk struktur som tillät KI att etablera sig utomlands. Detta måste förändras. Det måste vara möjligt för svenska lärosäten att etableras utanför . På samma sätt måste det vara möjligt för utländska lärosäten att etableras i . En viktig del i internationaliseringen är att ledningen för lärosätena kan komma från andra länder och andra lärosäten än våra egna. Frågan är när vi får vår första utländska rektor för ett av de svenska toppuniversiteten? Svensk utbildning och forskning måste ta steget fullt ut och bli en naturlig del av den alltmer globaliserade akademiska världen. Det betyder att vi måste tänka nytt inom lärosätena som vi på den politiska nivån möjliggör en verklig internationalisering. Ett framgångsrikt behöver vara en del av den globala kunskapsutvecklingen. Vad som här anförs om internationell etablering bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.1Bättre villkor för doktorander Doktoranders studie- och anställningsvillkor är en av förutsättningarna för kvalitativ forskning på universitet och högskolor. Det är viktigt att doktorander erbjuds en trygg anställning. En försörjning av stipendier och bidrag är alltför osäkert; dessutom riskerar det att äventyra kvaliteten i forskningen. Om ska förbli en stark forskningsnation har goda villkor för att rekrytera de bäst lämpade till forskningsutbildningen en central och helt avgörande roll. Nära hälften av den undervisande och forskande personalen på högskolor och universitet i kommer att gå i pension . Det är hög tid att bereda väg för en ny generation forskare. Forskarutbildningen behöver belysas som en möjlig karriärväg, öppen för alla som därtill är lämpade och meriterade. Vad som här framförs om hur vi stärker möjligheterna och förbättrar villkoren för doktoranderna bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.2Minskad snedrekrytering till forskarutbildningen har i sin budgetmotion ökat anslagen för att stärka forskningsanknytningen i grundutbildningen på högskolorna. De många studenter som inte är väl förtrogna med vad det innebär att forska kanske inte heller gör det aktiva valet att påbörja en forskarutbildning. På så sätt går miste om flera väl lämpade kommande forskare. Det medför också en snedrekrytering till forskarutbildningen.