mot · H002Sf352 · 2012-10-01 00:00:00 — 4.1Bortre gräns i asylprocessen5 4.2Rätten att arbeta under asyltiden5 4.3Introduktion och svenskundervisning från första dagen6 4.4Höjd dagersättning för asylsökande7 4.5Rätten till eget boende8 4.6Rätten till vård på lika villkor9 5Kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet11 5.1Dagens utformning av flyktingmottagandet11 5.2Behov av ett reformerat system11 5.3.1Lättare för nyanlända att ta ett jobb13 5.4Bindande lagstiftning om flyktingmottagande14 5.5Anhöriginvandrares rätt till introduktion14 5.9Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering18 5.10Likabehandlings- och mångfaldsplaner mot diskriminering18 5.11Flerspråkighet och tvärkulturell kompetens merit vid anställning18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i regleringsbrevet bör ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktionsinsatser från dag ett. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för asylsökande som bor på förläggningar och i eget boende. begär att regeringen återkommer med förslag på en ändring av förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag om att återställa bostadsersättningen vid eget boende i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till hur regler för bostadsbidrag för asylsökande bör utformas. begär att regeringen sänder utredningen efter behov och på lika villkor en mänsklig rättighet (SOU 2011:48) på remiss.1 begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag på rätt till full sjukvård för asylsökande och papperslösa.1 begär att regeringen ger i uppdrag att ta fram en informationssatsning om landstingens skyldigheter att tillhandahålla asylsökande hälsoundersökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att nyanlända som saknar person- eller samordningsnummer ska kunna få en etableringsplan från Arbetsförmedlingen.2 begär att regeringen verkar för att landstingen får ett tydligare uppdrag i etableringsreformen så att de nyanlända får sin prestationsförmåga utredd snabbare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att nyanlända ska få etableringsersättning i förskott för deltagande i aktiviteter i en etableringsplan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändiga förändringar inom etableringsreformens ramar.2 begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om att alla kommuner ska vara skyldiga att ordna vidarebosättning för nyanlända flyktingar i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen återkommer med förslag på ändring av 3 § 4 stycket förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. i enlighet med vad som anförs i motionen om anhöriginvandring.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetshöjning av sfi.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt valideringsuppdrag till Arbetsförmedlingen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra kravet på att anmäla lediga platser till Arbetsförmedlingen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att systematisera anordnandet av rekryteringsmässor över hela landet.2 begär att regeringen återkommer med förslag om hur en lagändring om obligatoriska kravprofiler i enlighet med vad som anförs i motionen bör utformas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetsgivare med fler än tio anställda ska omfattas av skyldigheten att upprätta mångfalds- och likabehandlingsplaner gällande samtliga diskrimineringsgrunder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrkt tvärkulturell kompetens, liksom flerspråkighet, ska räknas som merit vid alla offentliga anställningar.2 1 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena och 1823 hänvisade till AU. 3 Yrkande 17 hänvisat till UbU. Svensk flyktingpolitik har hårdnat väsentligt och rättssäkerheten för asylsökande har försämrats i samma takt. utvecklar vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas i vår särskilda motion om flykting- och migrationspolitiken. I det följande vill vi i stället rikta fokus på den del som rör det svenska mottagandet av flyktingar och på ansvarsfördelningen mellan olika aktörer. Det är oundvikligt att sätta in frågan om flyktingmottagande i det sammanhang som rör rasism och främlingsfientlighet. När främlingsfientliga strömningar breder ut sig i samhället är det ofta flyktingar och invandrare som får klä skott för människors oro och bära ansvaret för försämringar i välfärden, bostadsbrist och arbetslöshet. Risken är då stor att etablerade politiska partier börjar befästa utgångspunkten att det skulle vara flyktingarna som är problemet. Det ständiga misstänkliggörandet av flyktingar och invandrare tjänar ett politiskt syfte. Exempelvis ger de införda reglerna om försörjningsansvar vid anhöriginvandring och tvångsflyttning av nyanlända flyktingar intryck av att människor som har invandrat egentligen inte är intresserade av att skaffa sig ordentliga jobb och bostäder utan att vi mer eller mindre tvingar dem. När inskränkningar i flyktingmottagandet har genomförts har det inte sällan funnits en underliggande argumentation om att det kan hjälpa till att stoppa främlingsfientliga strömningar. menar att detta är en mycket farlig strategi. Politikens ansvar är att aldrig sätta utsatta grupper mot varandra. Kostnaderna för att människor, invandrade som svenskfödda, är arbetslösa och av andra skäl är i behov av socialförsäkringssystemen botas inte genom att begränsa flyktingmottagandet utan genom att föra en annan ekonomisk politik. Det handlar inte om antingen flyktingmottagande eller satsningar på skola, äldreomsorg och sjukvård. Vi har råd och är skyldiga att utveckla välfärden för alla som bor i och vi är skyldiga att fullfölja våra internationella åtaganden om flyktingars rättigheter. Ett värdigt och positivt mottagande är avgörande för att möjliggöra tillhörighet i ett nytt land och för att alla mäns, kvinnors och barns ovillkorliga rättighet att i enlighet med internationella konventioner söka och finna en i ska garanteras. utgångspunkt är att all kraft ska inriktas på att ge asylsökande och nyanlända flyktingar ett bra bemötande och en god introduktion av hög kvalitet. Dessa insatser ska bygga på rätten och möjligheten till lika villkor som den som tidigare är bosatt i och fokusera på den enskildes initiativkraft och förmåga. I och med den nya instans- och processordning som infördes , då lades ner och överprövningen i asylärendena flyttades över till de allmänna förvaltningsdomstolarna, togs ett viktigt steg mot en ökad rättssäkerhet i asylprocessen. Många allvarliga problem kvarstår emellertid både i asylprövningssystemet och i den process som tar vid när denna avslutats. Den nedbrytande väntan som råder innebär att många asylsökande lever fastlåsta i avskurenhet och passivitet, vilket i sig försämrar möjligheterna inför det fortsatta livet i . 4.1Bortre gräns i asylprocessen Handläggningstiderna för ärenden om uppehållstillstånd har varit ett stort problem . Att människor låses fast i den ovissa väntan som asylprocessen innebär är förödande för förutsättningarna för det fortsatta livet i efter det att uppehållstillstånd beviljats. Det har gjorts återkommande lagändringar och vidtagits åtgärder för att försöka komma till rätta med problemen, men utan att några förbättringar har åstadkommits. De längsta godtagbara handläggningstider som regleringsbreven föreskriver har dessvärre ingen som helst påverkan på verkligheten. Därför föreslår att en bortre gräns ska införas i asylprocessen. Enligt en bestämmelse i utlänningsförordningen (4 kap. 3 a § UtlF) har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att bereda i första hand asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . Denna rättighet har efter krav från utvidgats för personer som har fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas p.g.a. omständigheter i deras hemländer. menar att i betydligt högre utsträckning än bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Enligt vår mening bör vara skyldigt att informera den asylsökande om denna möjlighet redan när ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. I och med de nya reglerna för utomeuropeisk arbetskraftsinvandring, som trädde kraft , har möjligheten att arbeta begränsats. Asylsökande som saknar identitetshandlingar eller som inte medverkar till att klargöra sin identitet ska inte längre undantas från kravet på arbetstillstånd. Orsaken sägs vara att den ordning som gäller innebär en stor arbetsbörda för som man härigenom avser att underlätta. är kritiskt till detta och menar tvärtom att möjligheterna att arbeta måste stärkas jämfört med . Rätten att arbeta ska vara regel snarare än undantag. Detta är viktigt inte minst för att stärka flyktingars möjligheter på arbetsmarknaden och deras fortsatta liv i . Därför bör i sitt regleringsbrev ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. På det formella planet råder en bred politisk enighet om den stora vikten av en framgångsrik integration i samhället för nyanlända invandrare. har kraftfullt argumenterat för att integrationsarbetet måste inledas dag ett efter ankomsten till . Lagen om mottagande av asylsökande föreskriver att i lämplig omfattning ska erbjuda asylsökande sysselsättning genom deltagande i svenskundervisning, skötseln av förläggningar eller annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. har erbjudit svenskundervisning inom ramen för den organiserade sysselsättningen. Målsättningen har varit att erbjuda 15 timmars undervisning . Även om det funnits problem med undervisningens omfattning och kvalitet har den varit ett ovärderligt stöd för de asylsökande i den oerhört utsatta belägenhet de befinner sig i. En mycket stor andel mår dåligt psykiskt till följd av de traumatiska händelser, t.ex. tortyr eller våldtäkt, som orsakat flykten. I det stora flertalet fall erbjuder ingen vård eller behandling och då har svenskundervisningen en stor betydelse som en trygg fast punkt i en annars kaotisk och ostrukturerad tillvaro. Men framför allt har den naturligtvis varit mycket betydelsefull för att påbörja det viktiga lärandet av svenska. De som är aktiva i integrationsdebatten brukar sällan missa ett tillfälle att påpeka betydelsen av kunskaper i svenska för en framgångsrik integration. Mot denna bakgrund är det oerhört förvånande att regeringen lyft ut kravet att svenskundervisning ska ingå i utbudet av organiserad verksamhet ur regleringsbreven för . ser vi konsekvensen av detta: har all svenskundervisning för asylsökande upphört. motiverar detta med att så många asylsökande får sitt första beslut . Men i själva verket var den genomsnittliga handläggningstiden hos och den genomsnittliga tiden för asylsökande i mottagningssystem drygt 15 månader . Då är också handläggningstiden för överklagande inräknad. Det är inget annat än en katastrof att ska gå till spillo för varje asylsökande när det gäller att lära sig svenska. Det är viktigt att den organiserade sysselsättningen håller hög kvalitet med undervisning i svenska som en grundläggande beståndsdel, inte minst med tanke på att har rätt att sätta ned dagersättningen för asylsökande som inte deltar i verksamheten. Kunskap är aldrig tung att bära och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Vi menar att svenskundervisning och andra introduktionsinsatser ska starta när asylsökande kommer till och den ska inte avbrytas förrän ett asylärende är prövat i alla instanser. ska betyg och reell kompetens valideras och nödvändig kompletterande utbildning ges utan dröjsmål för att göra det lättare för de asylsökande att söka arbete. Regeringen bör i målbeskrivningen angående mottagandet av flyktingar ange att introduktionsinsatser ska påbörjas dag ett, innehålla en betydande del svenskundervisning och inte avbrytas förrän ärendet är avgjort i alla instanser. Kravet att svenskundervisning ska ingå i utbudet av organiserad verksamhet ska återinföras i regleringsbreven för . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunerna har ansvar för att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i eget boende. Centralt för en lyckad integration är att asylsökande ska ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket små resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor och med det omgivande samhället. Det är därför mycket viktigt att stärka kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som bor på förläggningar och i eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Höjd dagersättning för asylsökande Dagersättningen till asylsökande regleras i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. I enlighet med dessa bestämmelser utbetalas för ensamstående per person, inklusive egen mathushållning och för sammanboende vuxna per person. Ersättningen för barn varierar beroende på barnets ålder. För denna summa ska den asylsökande kunna betala för uppehälle, mediciner, läkarbesök, kläder och så vidare. Ersättningsnivån har inte ändrats . menar att denna ordning är ovärdig. Dagersättningen till asylsökande ligger redan långt under möjligheten till skälig levnadsstandard och ersättningen riskerar att urholkas ytterligare. föreslår därför att dagersättningen till asylsökande ska höjas med per dag och att dagersättningen ska värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att den knyts till konsumentprisindex (KPI). I vår budgetmotion för Utgiftsområde 8 anvisar vi för denna reform. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på en sådan ändring av förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Detta bör begära. 4.5Rätten till eget boende Asylsökandes rätt till s.k. eget boende (EBO) infördes för att stimulera boende utanför Migrationsverkets anläggningsboende. ordnade endast mellan av de asylsökande sin bostad på egen hand. som antalet asylsökanden som bor i eget boende successivt har ökat har genomfört omfattande nedskärningar vad gäller antalet mottagningsplatser på förläggning. bor av de asylsökande i eget boende. Frågan om Ebo är mycket omtvistad i den svenska debatten. drog den dåvarande socialdemokratiska regeringen in det redan tidigare mycket låga bostadsbidraget till asylsökande som väljer att bo i eget boende, för att hänvisa asylsökande till anläggningsboende. Bakgrunden var att bl.a. kommunpolitiker i de tre storstadsregionerna ställt detta krav som ett led i begränsandet av flyktinginflyttningen i dessa kommuner. Syftet var att pressa de asylsökande att välja bort möjligheten till eget boende. Rättigheten för asylsökande att välja att bo i eget boende sägs nämligen ofta vara en av huvudorsakerna till att flyktingmottagandet i är så ojämnt fördelat, eftersom den innebär att asylsökande som kommer ensamma ofta väljer att bo nära människor de känner till och att de därefter tenderar att stanna kvar i kommunen efter att eventuellt uppehållstillstånd beviljas. Risken för trångboddhet och dåliga boendevillkor brukar ofta lyftas fram. Slopandet av bostadsersättningen har emellertid inte minskat antalet asylsökande som väljer denna boendeform. Däremot har det inneburit att dessa ofta redan mycket fattiga människor blivit ännu fattigare och ännu mer beroende av att anhöriga eller andra landsmän tar emot dem som inneboende utan att ta ut hyra. Dessutom är villkoren på ofta allvarligt undermåliga och knappast bättre ur trångboddhetssynpunkt. De asylsökande som väntar på besked får inte någon bättre social situation på en flyktingförläggning. Under punkten Kommunernas skyldigheter i flyktingmottagandet klargörs att kommunerna måste få tillräcklig ersättning från staten för flyktingmottagandet. Att avveckla asylsökandes rätt att bo i eget boende kommer inte att lösa de problem som finns i storstadsregionerna med exempelvis segregation och trångboddhet. Ungefär hälften av dem som söker asyl ordnar sin bostad själva och många har av naturliga skäl sökt sig till bostadsorter där det finns en rimlig chans att få arbete och där släktingar eller bekanta kunnat ordna bostad. Bostadsbristen i storstäderna som skapat trångboddhet inte bara för asylsökande har förvärrats av den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och av den nedskärnings- och privatiseringspolitik som förts . En begränsning av rätten att välja boendeplats ligger helt i linje med det hårda klimatet i svensk flyktingpolitik. menar att det är helt andra insatser som måste skapas än att kringskära asylsökandes rättigheter att välja var de ska bosätta sig . Sociala problem minskar inte för att man lyfter ut en grupp från ett bostadsområde. värnar de asylsökandes rätt att själv välja bostadsort. Vi vill också stärka de redan små ekonomiska förutsättningarna för asylsökande att själva svara för sina boendekostnader vid val att bo i eget boende. Detta så att möjligheten att faktiskt svara för sina egna hyreskostnader ska finnas. I vår budgetmotion för Utgiftsområde 8 anvisar vi för att införa en bostadsersättning för asylsökande i eget boende med en ersättningsnivå på för ensamstående och för familjer. Regeringen bör därför återkomma med förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende i enlighet med vad som ovan anförts. Detta bör begära. För att stärka asylsökandes ekonomiska förutsättningar att själva svara för sina boendekostnader bör ett vanligt bostadsbidrag införas som även ska kunna erhållas vid boende i andrahand eller som inneboende. För att detta ska fungera behöver möjligheterna för asylsökande att få förstahandskontrakt förbättras. Regeringen bör därför se över hur generella bostadsbidrag för asylsökande kan utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.6Rätten till vård på lika villkor Den medicinska etikens mest grundläggande princip är alla människors rätt till vård efter behov. Ekonomisk, social eller juridisk ställning, politisk eller religiös tillhörighet, etnisk bakgrund, kön och liknande faktorer får inte påverka den medicinska professionens handlande. De människor som av olika skäl kommer till för att få skydd har ofta ett stort behov av sjukvård. Det bottnar i de traumatiska händelserna som många bär med sig från sitt hemland och det trauma det innebär att bryta upp och fly till ett annat land. Det är framför allt psykiatrisk vård som efterfrågas. har kritiserats av FN:s särskilda rapportör för rätten till hälsa, , för att brista avseende de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Huvudpunkten i hans kritik gäller det faktum att asylsökande och papperslösa inte har samma tillgång till vård som andra i . Det innebär att en grupp som ofta har särskilt stora behov av exempelvis primärvård och psykiatri inte får dessa tillgodosedda. Senast vid to Health Summit i upprepade sin kritik och yttrade via videolänk bl.a. följande: När papperlösa krävs på vårdavgifter, som inte krävs av andra som bor i , utgör det ett diskriminerande hinder mot deras åtnjutande av bästa möjliga hälsa. De kan inte betala avgifterna och får därför inte den medicinska vård de behöver. Tuberkulosen behandlas inte, cellgiftbehandlingen uteblir. Den prenatala vården försummas, modern och barnet hamnar i fara. - - - I kommer respekt för papperslösas rätt till hälsa att bidra till att göra slut på en tyst, dold, allvarlig orätt, en orätt som orsakar smärta och hotar liv. lade regeringens särskilda utredare fram förslaget Vård efter behov och på lika villkor en mänsklig rättighet (SOU 2011:48). Utredningen föreslår att asylsökande och papperslösa personer oavsett ålder ska erbjudas subventionerad hälso- och sjukvård av det landsting inom vars område de bor eller vistas. Vården ska erbjudas i samma omfattning och på samma villkor som den som erbjuds bosatta personer. Utredningen har vid tiden för denna motions skrivande ännu ej skickats på remiss. Regeringen bör omgående sända utredningen på remiss. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera landsting vittnar om det ökade behovet av stöd till asylsökande och att det saknas både resurser och kompetens. I andra landsting har man iakttagit att de avsatta medlen för sjukvård till asylsökande inte används eller att det är oklart hur de använts. På grund av att landstingen inte i tillräcklig utsträckning kompenseras för kostnaderna för hälso- och sjukvård för asylsökande finns ett växande underskott. Härmed finns det en uppenbar risk att asylsökande inte ges den tillgång till vård de med nu gällande regelverk har rätt till. Som ett resultat av den migrationspolitiska överenskommelsen mellan regeringen och har vissa grupper fått utökad rätt till vård. Det innebär att gömda och papperslösa får rätt till samma vård som asylsökande, dvs. vård som inte kan anstå. Sjukvård för asylsökande vuxna ges endast för s.k. akuta sjukdomar. Även om detta är ett välkommet framsteg återstår dock betydande delar innan alla som befinner sig i har samma rätt till vård. Begreppet vård som inte kan anstå är mycket problematisk ur ett hälso- sjukvårdsperspektiv eftersom det inte är tydligt avgränsat och ofta utesluter förebyggande behandling eller rehabilitering. menar att asylsökande och papperslösa ska ha rätt till full sjukvård och tandvård på samma villkor som alla andra i . Det innebär att de ska ha rätt till behandling även för icke akuta sjukdomstillstånd. Vi menar att detta är nödvändigt för att värna alla människors grundläggande rätt till vård och för att respektera den medicinska etikens grundläggande principer. I vår motion för Utgiftsområde 9 anvisar vi för att finansiera hälso- och sjukvårdens ökade kostnader för denna reform samt medel för att ge asylsökande och papperslösa samma rätt till tandvård som andra som är bosatta i . Därför bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag på rätt till full sjukvård för asylsökande och papperslösa. Detta bör begära. Uppgifter från Kommuner och Landsting (SKL) visar att landstingen misskött sitt åtagande för hälsoundersökningar av asylsökande. genomgick endast av samtliga nyanlända asylsökande en hälsoundersökning. Detta är mycket otillfredsställande, både när det gäller individens rätt till bästa uppnåeliga hälsa och även ur ett folkhälsoperspektiv vad gäller skyddet mot spridning av smittsamma sjukdomar. Landstingen har redovisat brister också när det gäller informationen till asylsökande. Det är mycket angeläget att asylsökandes rätt till hälsoundersökningar tillgodoses och att landstingen skapar väl fungerande rutiner för att nå så många nyanlända asylsökande som möjligt. Det finns vidare ett stort behov av att diskutera hur dessa undersökningar bör följas upp, hur resultaten bör sammanställas osv.