mot · H002N404 · 2012-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt, 21 Energi, 24 Näringsliv de gröna anser att ett modernt och säkert energisystem till ska baseras på förnybara energikällor. Detta förutsätter två förändringar jämfört med regeringens politik: för det första måste energi användas på ett klokt och effektivt sätt, effektivisering måste uppmuntras och stödjas. För det andra behöver de förnybara energikällorna byggas ut snabbare än vad som sker, vilket likaledes kräver ekonomiskt stöd till hushåll, företag och kommuner. Vi är starkt kritiskt till de neddragningar av stödet till effektivisering och utbyggnad av förnybar energi som regeringen nu genomför. har anslagen halverats, vilket även syns i regeringens handlingsplaner på energiområdet: de kommande tio åren väntas utbyggnadstakten för förnybar energi halveras jämfört 19702010. Regeringens mål när det gäller effektivisering är att uppnå hälften av den effektivisering som EU föreslår , vilket inte kräver några nya åtgärder eller stöd. Vi menar att ett helt förnybart energisystem är möjligt att genomföra . Det kräver inte heller några omvälvande reformer: det räcker om effektiviseringstakten håller en sådan nivå som EU har beslutat om, som utbyggnaden av förnybar energi återställs till den nivå som den hade 19702010. Därför vill vi höja anslagen inom dessa områden med över regeringens förslag. Att höja effektiviteten i energianvändningen kommer att bli en helt central del av energipolitiken och området kommer att behöva stärkas kraftigt . Vi föreslår därför en kraftig höjning av anslaget till energirådgivning och vill införa ett stöd för konvertering från direktverkande eluppvärmning. Vi anser vidare att det framgångsrika effektiviseringsprogrammet för elintensiv industri PFE kan och bör behållas. Regeringen har meddelat att man lägger sig platt för en tolkning av ett EU-direktiv som medför att programmet måste läggas ned från . Vi anser att tolkningen är tvivelaktig och att ska behålla programmet och driva frågan vidare. Vi vill dessutom utvidga programmet till att omfatta fler företag som vi anser att anslaget till uthållig energianvändning, som regeringen minskar, bör vara kvar på tidigare nivå. För att återställa utbyggnadstakten av förnybar energi vill vi ha kvar de stöd till vindkraften som regeringen nu minskar och tar bort. När det gäller värme och el från solenergi har regeringen redan tagit bort stödet till solvärme och vill nu minska anslaget till solceller. vill återinföra stödet till solvärme och höja stödet till solceller. vill vi även införa ett fastprissystem med garantipris för el från solenergi. Vidare vill vi satsa på utveckling av biogas, genom att införa ett stöd till gårdar som producerar biogas ett så kallat metanreduceringsstöd och genom att främja utbyggnaden av biogasmackar. Med en sådan politik tar de första stegen mot ett helt förnybart energisystem. vill se ett med blomstrande näringsliv och ett gott företagsklimat som skapar många nya jobb och ett samhälle med bättre förutsättningar för såväl små företag som etablerade industriföretag att utvecklas och växa i. Vi behöver ett samhällsklimat där det är lika självklart att starta ett eget företag som att ta anställning i ett företag. Entreprenörskap och innovationskraft behöver stimuleras och uppmuntras och vi föreslår en rad åtgärder för att utveckla näringslivet. Vi gör även en stor satsning på bland annat en grön innovationsfond, demonstrations- och pilotanläggningar. Hela ska leva. För stora delar av landsbygden är det av stor vikt att ha tillgång till offentlig service men i takt med landsbygdens utarmning har allt fler offentliga inrättningar försvunnit. vill bevara en grundläggande servicenivå i hela . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt uppställning. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning. avslår bemyndigandet till regeringen att avyttra statens aktier i . , 2014, 2015 och 2016. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Planeringsstöd för vindkraft m.m. Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv - och pilotanl. Riskkapital sådd- och komm.fas Utveckling och samordning ekoturism Utgiftsområde 19 Regional tillväxt En levande lands- och glesbygd förutsätter tillgång till offentlig service. På många håll runt om i har den allmänna servicenivån monterats ned och man har fått allt längre att transportera sig för att få tillgång till sådant som är en självklarhet i storstaden. slår vakt om hela riket, och en levande landsbygd med möjligheter för människor att bo även utanför tätbefolkat område är viktigt. För att satsa på att servicekontor ska erhålla bättre offentlig service i hela landet avsätter vi . Miljö- och klimatfrågorna hänger intimt samman med hur vi producerar Vetenskapligt sett kan energi inte produceras, bara omvandlas eller utnyttjas. I detta sammanhang använder vi ändå begreppet energiproduktion för att tydliggöra att det i första hand är i leverantörsskedet som valen görs. Konsumenter efterfrågar el, bränslen och drivmedel, men det är främst politik och leverantörer som bestämmer vilka energikällor som används. Fossila bränslen som kol, olja och gas står för merparten av jordens energiproduktion, vilket orsakar en mängd miljöproblem, både lokalt och nationellt där utvinning och användning sker, och globalt. Mest akut är konsekvenserna för klimatet. Mer än hälften av den människoskapade klimatförändringen orsakas globalt av fossil energi som används i industrier, kraftverk, bostäder och transporter. I är andelen ungefär en tredjedel. Även kärnkraften är förknippad med miljöproblem även om dess klimatpåverkan är mindre. Dessutom kännetecknas kärnkraften av stor osäkerhet i driften. Den mest uppmärksammade är naturligtvis risken för härdsmältor och andra läckage radioaktivitet, men alla delar av kärnkraften är osäker. Ingen vet vad nya reaktorer skulle kosta, bara att de blir dyrare än vindkraft. Ingen vet hur de tar att bygga, bara att det tar . Ingen vet hur avfallet ska förvaras eller behandlas, ingen vet hur länge bränslet räcker, hur högt elpriset blir, när och var nästa härdsmälta inträffar, hur reaktorer ska skyddas mot terrorattacker, hur opinionen svänger eller vilket politiskt stöd kärnkraften har . Det enda säkra med kärnkraften är att den inte behövs. Allt fler talar därför om ett energisystem som är helt baserat på förnybara energikällor, förnybar energi. har möjligheten att skapa ett sådant system undersökts av många aktörer, från miljö- och branschorganisationer till banker, försäkringsbolag, konsultbolag som och klimatpanel IPCC. Med liten variation kommer de alla fram till att ett sådant energisystem kan skapas med den teknik som finns och till en kostnad som är överkomlig. Den mest genomgripande globala analysen har gjorts av IPCC och presenterades . Den undersöker ett antal scenarier för en sådan omställning och slutsatsen är att det tekniskt och ekonomiskt går att försörja av världens energianvändning med förnybara energikällor, trots en ökande befolkning och en växande energianvändning i fattiga länder. Vid en internationell jämförelse har närmast unikt goda förutsättningar för en omställning till ett förnybart energisystem. Vi har redan ett stort försprång genom den utbyggda vattenkraften och bioenergin, som tillsammans gör att nästan hälften av energin redan kommer från förnybara energikällor. I de flesta ligger nivån på . Vi har också goda möjligheter att bygga mer förnybar energi genom stor tillgång på bioenergi och goda vindlägen. Vidare har vi mycket stora möjligheter att använda energin smartare så att den räcker längre. Kartläggningar av den svenska situationen visar därför att kan ha ett helt förnybart energisystem långt , troligen till omkring . Om vi tar rätt beslut. de gröna anser att bör välja den vägen. Vårt mål är att skapa ett helt förnybart energisystem att all energi som används i då ska ha ett förnybart ursprung. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag åt att undersöka hur en sådan omställning kan ske och föreslå vilka styrmedel som bäst tjänar ett sådant syfte. Se motion 2011/12:N257 Hundra procent förnybar energi. Två ben: smartare användning och mer förnybart Även om det finns många frågetecken att reda ut, finns det ändå två givna huvudlinjer för att nå målet. Den första är att använda energin betydligt smartare än vad som sker i . På grund av historiskt låga energipriser finns ett omfattande slöseri med energi i landet. Förutsättningarna att minska användningen både snabbt och lönsamt är alltså stora. Många trovärdiga källor anser att användningen kan minska så mycket som och att hela minskningen innebär besparingar, oftast både för den enskilde och för samhället och även på kort sikt. Vi behöver smartare hus, effektivare transportsystem, moderna tillverkningsprocesser och genomtänkt uppvärmning. Den andra förutsättningen är att den energi som används i landet kommer från förnybara energikällor. Även inom detta område har vi som nämnts ovan goda förutsättningar att kunna utvecklas snabbt genom de förhållanden som råder i landet. Vi har en stor potential för bioenergi och mycket goda vindlägen. En sansad utbyggnad av dessa källor räcker för att förse oss med den energi vi behöver och kanske mer därtill. Stoppa slakten på förnybar energi och effektivisering vänder sig därför mot den föråldrade energipolitik som drivs av regeringen. De förslag som läggs fram leder åt fel håll. Stöden till effektivare energianvändning minskar, liksom anslagen till utbyggnad av förnybar energi. Det pågår en slakt av stöden till effektivisering och förnybar energi. Dessvärre ger det också avtryck i verkligheten: även om utbyggnaden av vindenergi nu går snabbt, så sjunker utbyggnadstakten av förnybar energi totalt sett i . Takten de kommande tio åren är 1,2 procents ökning , den lägsta tillväxten , och är det den näst lägsta i EU efter . Även när det gäller effektivisering av hur vi använder energi tillhör nu bottenskrapet i EU. är inte bara ett av de få länder i EU där energianvändningen spås öka; är det land där användningen kommer att öka mest. Beslutet att tillåta nya kärnreaktorer är en annan komponent i en gammaldags energipolitik. Det skapar osäkerhet om inriktningen av den svenska energipolitiken och hämmar långsiktiga investeringar i grön energiteknik. i ökat anslag ett steg mot förnybart de gröna anser att utbyggnaden av förnybar energi och ansträngningar att använda energi klokt bör få stöd och uppmuntras. Att det skapar nya jobb och en hemmamarknad för företag inom modern energiteknik är en sida av saken; en annan, och viktigare, anledning är att det leder rätt det är rätt sak att göra för att skapa ett hållbart energisystem och minska vår miljöpåverkan. Pengar är inte allt. Många andra åtgärder och lagändringar kan bidra starkt till utvecklingen mot ett helt förnybart energisystem, särskilt när det gäller att använda energin klokt. Därför har många förslag som inte är budgetpåverkande, till exempel vill vi stärka energideklarationernas funktion och införa timmätning för elanvändning. Att skapa marknadslösningar, exempelvis genom ett garantiprissystem som Egen el, eller att införa vita elcertifikat, är också i många fall överlägset. Men ekonomiskt stöd är ändå ett viktigt komplement, åtminstone tills andra åtgärder har genomförts och utvecklingen går åt rätt håll. väljer därför att behålla eller öka stöden inom flera av de områden där regeringen nu skär ner och fasar ut. Sammanlagt vill vi tillföra ytterligare till effektivisering och förnybar energi inom utgiftsområdet. En klokare användning av energin Energi är oavsett form en resurs som behöver användas klokt, och effektivisering är en central del i en hållbar energipolitik. En klokare användning leder till minskad användning, vilket är ett villkor för att kunna skapa ett helt förnybart energisystem. Det ger även stora fördelar för användaren som kan minska sin sårbarhet och sina kostnader. de gröna anser att detta område behöver stärkas kraftigt i hela samhället. Tänkandet behöver genomsyra alla sektorer och aktörer från de energiintensiva industrierna till den enskilde medborgaren. Människor och företag behöver få större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Regeringen gör motsatsen. I årets budget satsar man i stöd till effektivisering de kommande två åren. Det är en halvering jämfört med de nivåer som fanns innan regeringen lade om energipolitiken 2009. Därefter skärs anslagen ner till . Tabell 21:1 Anslag till effektiviseringsåtgärder i statsbudgeten, UO21 20062016. mkr Insatser för energieffektivisering, 1:2 (35:2) Uthållig energianvändning, 1:3 (35:3) Effektivisering i offentliga lokaler, (1:8, 35:9) Konvertering från elvärme, (1:8, 1:9, 35.10) Energieffektiva fönster, (1:11, 35:12) 1:11 (1:12, 1:13) de gröna vill bygga upp energieffektiviseringen långsiktigt så att den får en central roll i energipolitiken. Vi börjar med detta i årets budget genom att satsa mer än regeringen på stöd till effektivisering inom utgiftsområde 21. Dessutom föreslår vi effektivitetshöjande förändringar av ROT-avdraget, vilket innebär en satsning med ytterligare . Tabell 21:2 förslag om anslagshöjningar till effektivisering Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Som ett första steg vill vi öka stödet till landets energirådgivare som kommer att spela en central roll i det framtida arbetet med att minska energianvändningen. Regeringen föreslår under anslag 1:2 de kommande två åren, en nivå som knappt räcker till att upprätthålla de program som finns , för att sedan minska anslaget ytterligare 2015-2016. anser att verksamheten behöver utvecklas och föreslår därför att stödet bör höjas till och ligga kvar på denna nivå . Det innebär att vi totalt anslår mer än regeringen. Vi vill även förlänga det regionala och lokala energi- och klimatarbete som finansieras genom anslag 1:11 Energieffektiviseringsprogram. Regeringen anslår inga pengar efter 2014 men vi anser att programmet bör förlängas över hela perioden och anslår därför även , totalt mer än regeringen. Vidare anser vi att stödet till uthållig energianvändning behöver höjas och anslår totalt mer än regeringen till detta. Ge stöd till utbyte Fram fanns ett stöd för hushåll som hade direktverkande elvärme och ville byta ut detta mot en förnybar energikälla eller ansluta sig till fjärrvärmenätet. Syftet med stödet var både att påskynda övergången till förnybara energikällor och att använda energi på ett klokare sätt. Eluppvärmning är ineffektivt och minskad elvärme innebär minskar energianvändningen totalt sett. minskar effektbehovet , vilket annars driver upp elpriserna och leder till att mer smutsig reservkraft eller elimport behövs. Stödet var mycket populärt och framgångsrikt. som stödet fanns, 2006, bidrog det till att cirka 2 000 bostäder konverterades från direktverkande elvärme. Året därpå hade det ökat till 4 500 och konverterades närmare 12 000 hushåll. Totalt har programmet bidragit till att närmare 30000 hushåll har byggt om från direktverkande el till uppvärmning med förnybar energi. , som ansvarade för stödet, har inte ombetts att göra någon utvärdering men anser att allt tyder på att konverteringen har avstannat sedan stödet togs bort av regeringen. återstår över 300 000 bostäder med direktverkande elvärme, oräknat alla fritidshus. anser att stödet bör återinföras och anslår därför till detta. Vidare vill vi utveckla effektiviseringsprogrammen i företagen. finns ett mycket framgångsrikt arbete för energiintensiva företag inom det så kallade programmet för energieffektivisering, PFE. Resultaten är häpnadsväckande: resultaten är dubbelt så höga som förväntat och kostnaden hälften så stor som budgeterat. Dessvärre har regeringen meddelat att PFE-programmet kommer att läggas ned från . Enligt regeringen bör EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd tolkas så att programmet inte kan drivas vidare efter den innevarande perioden. de gröna anser att den tolkningen inte är självklar och att ska fortsätta att driva programmet och få saken prövad. För företag med mindre energianvändning finns ett program med stöd till energikartläggning, det så kallade programmet för energikartläggningscheckar. Programmet innebär att företag med en energianvändning över 5 000 MWh kan få ett stöd för att göra en energikartläggning. Totalt kostar programmet . Tyvärr är detta stöd långt ifrån lika effektivt som PFE-programmet. I målgruppen finns mellan 4 000 och 5 000 företag plus ett stort antal jordbruk, men målet fram är endast 1 000 företag och jordbruk. Resultaten i form av sparad energi är också osäkert. menar att syftet med programmet är bra, men målet och medlen är för blygsamma. Ett problem är att programmet innehåller ett alltför svagt incitament för företagen att självmant anmäla sig. Ett annat problem är att det inte ställs några krav på uppföljning man betalar ut stödet utan att egentligen veta vilka resultat som har uppnåtts. Vi vill reformera programmet och införa samma incitament som har visat sig framgångsrikt i PFE-programmet, en skattereduktion för företag som deltar och minskar sin energianvändning. Detta kommer initialt att medföra högre administrationskostnader och lägre intäkter från energiskatter. Vi menar att detta är väl använda pengar och vill därför anslå . Förnybar energi: regeringen bromsar i uppförsbacke Utbyggnaden av förnybara energikällor har länge varit snabbare i än i de flesta andra . användes över förnybar energi i , huvudsakligen vattenkraft, vilket är mer än vad alla landets kärnreaktorer ger tillsammans. hade den siffran nästan trefaldigats och ökat till , en tillväxt med i genomsnitt , främst genom utbyggnad av bioenergi Uppgifter från publikation Energiläget i siffror. Enligt regeringens egna prognoser minskar tillväxten . Visserligen byggs det mer vindkraft än tidigare, men ökningen sker från en låg nivå och inom andra förnybara energislag går det sakta, vad gäller bioenergi går utbyggnaden långsammare nu än de . Ett resultat av den ensidiga satsningen på vindenergi är att utbyggnadstakten av förnybar energi totalt sett kommer att vara , mindre än hälften av den tidigare ökningen. Det är den långsammaste utbyggnadstakten i hela EU efter . Detta är en utveckling som går åt fel håll och det går fort. I det läget är det viktigt att stimulera utbyggnaden på alla tänkbara sätt, inte minst genom att ge ekonomiskt stöd till dem som vill bygga förnybart och till dem som arbetar med planering och genomförande i kommunerna. Regeringen gör precis tvärtom. Stödet har skurits ned sedan energipolitiken lades om 2009, från , till , mer än en halvering. , 2015 och 2016 är anslagen ännu lägre och på samma nivå som , trots ökad insikt om behoven och lägre penningvärde. Tabell 21:3 Anslag till stöd för utbyggnad av förnybar energi, UO21 2006-2016, mkr Marknadsintroduktion av vindkraft, 1:4 (35:4) Prisgaranti elcertifikat, (35:6) Planeringsstöd för vindkraft, 1:7 (35:8) Solvärme (1:8, 1:9, 1:10, 35:11) Energiteknik 1:9 (1:10, 1:11, 1:13) Energiteknikstöd (35:6) Introduktion av ny energiteknik (35:7) För är denna defensiva hållning helt oacceptabel. Vi anser att utbyggnadstakten snabbt måste höjas så att den minst återställs till den nivå som den har legat på . Därför anslår vi mer än regeringen i stöd till utbyggnad av förnybar energi . Tabell 21:4 Miljpartiets förslag om anslagshöjningar till förnybar energi, mkr Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd för installation av solvärme de gröna anser att solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik. Därför satsar vi i stöd för installation av solvärme. Även för utbyggnad av solceller anslår vi mer än vad regeringen gör. är målet att införa Egen el-programmet med ett så kallat garantipris eller fastpris för solceller. Vi satsar på detta 2014-2016. Vidare vill stärka förutsättningarna för att bygga vindkraftverk. En av de viktigaste åtgärderna är att förändra det kommunala vetot mot vindkraftverk. Vetot har inte lett till ett ökat lokalt inflytande utan istället till en rättsosäker prövning. Det bör revideras så att kommunen motiverar sitt beslut och det går att överklaga som i andra motsvarande situationer. Även försvaret har ett veto mot att bygga nya vindkraftverk i närheten av militära flygplatser. Det lägger en död hand över stora områden som är värdefulla för utbyggnaden och bör avskaffas eller kraftigt inskränkas. Utöver dessa och andra lagstiftningsärenden vill även ge större ekonomiskt stöd till vindkraftsutbyggnaden, inte minst i planeringsskedet. Regeringen föreslår i budgeten att stöd till planering av vindkraftverk ska uppgå till . Men ansökningarna om att bygga vindkraftverk blir allt fler och de långa behandlingstiderna för tillstånd talar sitt tydliga språk. Därför anser att stödet bör vara betydligt högre och vi anslår ytterligare . För att påskynda utbyggnaden av vindkraft har anslagit pengar till ett program för samverkan mellan stat och näringsliv i syfte att underlätta uppförandet av vindkraftverk. Samarbetsprogrammet, som kallas marknadsintroduktion av vindkraft (1:4), har gått till ett flertal stora vindkraftprojekt och har enligt bidragit till att ge kunskap och ökat kostnadseffektiviteten, både i de aktuella projekten och för framtida utbyggnader. anser att kommunerna bör få ett extra incitament för vindkraftsutbyggnad med tanke på de kostnader som kommunerna har för planering av vindkraft. Vi föreslår därför att fastighetsskatten för vindkraftverk ska gå till de kommuner där kraftverken står, inte till staten. Detta innebär ett tillskott på till de kommuner där det byggs vindkraftverk, i genomsnitt per kraftverk. Det redovisas här som ett nytt anslag för stimulans till vindkraft. Bioenergi har länge varit en stor och viktig del i den svenska energiförsörjningen. användes bioenergi i . Det är mer än dubbelt så mycket som landets alla kärnreaktorer levererade, men det finns fortfarande stora möjligheter att utvinna mer bioenergi. En av de mest lovande är att inom lantbruket producera biogas som sedan kan användas som bränsle i fordon eller till el- och värmeproduktion. Gas kan utvinnas ur gödsel och andra restprodukter som rötas. Gasen kan sedan användas till bilar, bussar och andra fordon, eller till produktion av el och värme. Biogasen ger en dubbel miljövinst; dels minskar utsläppen av den kraftiga växthusgasen metan, dels skapas ett förnybart bränsle. Biogasproduktion sker redan på vissa håll i landet och intresset är stort från alla aktörer. Försäljningen av gasdrivna bilar har ökat och många lantbrukare är beredda att investera i anläggningar, men utvecklingen ligger i sin linda och riskerar att stanna av. Som nämnts ovan finns ett stöd till utveckling av biogas inom anslaget för Energiteknik. Stödet går till ett program för utveckling av ny teknik inom produktion, distribution och användning av biogas. Regeringen vill avsluta programmet men menar att det kommer att behövas även framöver. Vi anser emellertid att programmets utformning nu är alltför bred och att det fortsättningsvis ska fokuseras på produktion av biogas. Detta program behöver dock kompletteras av ett stöd som även för ut tekniken på marknaden. En av anledningarna till att biogasproduktionen inte utvecklas så snabbt som den borde är att produktionen kräver investeringar på gården och att det är svårt för små gårdar att få lönsamhet.