ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So232 · 2012-09-24 00:00:00 — Äldreomsorg på annat språk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda äldreomsorg på vårdtagarens hemspråk. Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper i svenska språket på grund av att man flyttat till under senare delen av livet. vet vi att språkkunskaperna blir sämre i takt med åldrandet, särskilt om man drabbas av sjukdom. Vårdbehoven varierar men gemensamt för alla är att bra vård är kopplad till möjligheten att kommunicera. Erfarenheterna från äldreomsorg med hemspråk är positiva och det har lett till kortare vårdtider och att de äldre har blivit friskare. Trots detta är det fortfarande få kommuner som erbjuder möjligheterna. Samarbetsorganet för etniska organisationer i (Sios) och andra invandrarorganisationer har efterfrågat och ställt krav på att staten ska ta ett större ansvar för invandrargrupper som kommit till och bidragit till att utveckla välfärden. Att åldras i en miljö där man kan kommunicera med personal och andra borde var en rättighet i ett välfärdsland som . Att invandrare ska tvingas att lita till kommunernas välvilja för att få hemtjänst eller äldrevårdspersonal som talar det egna språket är inte tillräckligt. Det krävs ett större engagemang från staten. ges inte ens de största språkgrupperna dessa möjligheter. Antalet äldre med invandrarbakgrund som har ett tilltagande vårdbehov ökar successivt. Utvecklingen pekar mot att vi kommer att ha en kraftig ökning av äldre som har behov av att möta vårdpersonal som talar det egna modersmålet. Möjligheterna att erbjuda patienter vård på modersmål finns i några kommuner men bygger i huvudsak på kommunens goda vilja att initiera en alternativ form av äldreomsorg och äldrevård. är behoven redan nu långt större än tillgängligheten. Det är därför angeläget att initiativ tas från central nivå för att stödja kommunerna i arbetet med att utveckla och erbjuda äldreomsorg på annat språk och kartlägga behovet av äldreomsorg och äldrevård för äldre med utländsk bakgrund.
mot · H002So233 · 2012-09-24 00:00:00 — Översyn av estetiska behandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras för personer som genomgår estetiska behandlingar. Människor som genomgår skönhetsoperationer blir alltför ofta felbehandlade. Enligt är mörkertalet så stort att det inte går att sammanställa statistik över hur stor andel av ingreppen som går fel. Ett aktuellt exempel är larmrapporterna om undermåliga bröstimplantat från den franska tillverkaren Poly Implant Prothèse. Företaget uppges ha försökt spara pengar genom att använda silikon som ursprungligen är gjort för madrasser. Resultatet blev implantat som lätt spricker och eventuellt kan orsaka tumörer. Uppemot 5 000 kvinnor i kan ha opererat sig med implantaten. I många länder krävs ett särskilt tillstånd för att få genomföra estetiska behandlingar, såsom plastikkirurgi, laserbehandling och antirynkinjektioner av botox. I är dock patientsäkerheten låg för personer som genomgår den här typen av behandlingar. Branschen är nästintill helt oreglerad och den som drabbas av en felbehandling har små möjligheter att klaga. En utredning från har föreslagit en rad åtgärder för att öka säkerheten kring estetiska behandlingar i . utredare föreslår bland annat att det ska krävas ett särskilt tillstånd för att få utföra estetiska behandlingar, att undersökningen inför valet av behandling ska genomföras av en läkare eller tandläkare samt att en 18-årsgräns för patienter införs. Min uppfattning är att regeringen bör ta intryck av utredning och skyndsamt återkomma med ett förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras för personer som genomgår estetiska behandlingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002So234 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det vid hälsokontroller av män bör vara obligatoriskt att göra ett PSA-prov. Prostatacancer är den vanligaste cancersjukdomen hos svenska män. upptäcks cirka 9 000 nya fall och omkring 2 500 avlider . Sjukdomen är ovanlig och förekommer nästan aldrig . Många män märker inte själva av några symptom på att de har fått sjukdomen. Dessutom är prostatacancer svår att diagnostisera. Att tidigt upptäcka sjukdomen är mycket viktigt, eftersom det ökar chanserna att överleva den. Det är möjligt att med ett enkelt PSA-test få en indikation på om det finns risk för att man bär på sjukdomen. Därför borde män obligatoriskt testas med ett PSA-prov vid hälsokontroller, även om de inte har några symptom. konstaterar i betänkandet 2011/12:SoU1 att regeringen under den gångna mandatperioden påbörjade en rad insatser för att förbättra svensk cancervård genom en nationell cancerstrategi. Därutöver har tagit fram nationella riktlinjer för bland annat bröst-, kolorektal- och prostatacancer. I dessa ingår rekommendationer för screening, provtagning i förebyggande syfte. Att förebygga prostatacancer genom PSA-prov borde vara lika självklart som att erbjuda kvinnor mammografi för att upptäcka bröstcancer .
mot · H002So235 · 2012-09-20 00:00:00 — Indragen läkarlegitimation för läkare som missbrukar förskrivningsrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dra in läkarlegitimationen för läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt. Det har uppmärksammats att ett antal läkare säljer stora mängder narkotika genom att använda sina receptblock. Allt oftare lägger polisen i beslag på narkotikaklassade läkemedel utskrivna av svenska läkare. Till exempel dömde en 75-årig läkare till fängelse för grovt narkotikabrott, efter att han skrivit ut över 100 000 narkotikatabletter åt missbrukare . Enligt polisen dominerades marknaden tidigare av smugglade droger, medan det numera är de receptförskrivna läkemedlen som är överrepresenterade. Enligt uppgift kan så mycket som av tabletterna som säljs på vara receptbelagda narkotikaklassade läkemedel. Bestämmelser om legitimation för läkare finns i patientsäkerhetslagen där det också finns bestämmelser om begränsning av förskrivningsrätten. Enligt denna lag ska denna behörighet dras in eller begränsas om en läkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit. Av lagen framgår vidare att om det finns sannolika skäl för misstanke om missbruk av förskrivningsrätt ska behörigheten dras in eller begränsas fram till dess frågan om indragning har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Beslutet gäller också . Bestämmelserna i lagen är vagt formulerade med begränsningar. Enligt uppgifter i media är dessutom tiderna för utredning om missbruk av förskrivningsrätt långa. Därför är det möjligt för en läkare att förse missbrukare med narkotikaklassade läkemedel . Vi får inte acceptera att läkare på det här sättet missbrukar sin yrkesroll. Därför är det angeläget att regelverket för möjligheten att dra in läkarlegitimationen för läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt ses över.
mot · H002So236 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nollvision vad gäller skador och dödsfall som beror på brister i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nationellt system för inrapportering av avvikelser och kunskaper om dessa ska spridas till alla sjukhus i . Omkring 100 000 patienter drabbas av vårdskador i sjukvården . Det är skador som kunde ha undvikits. Nästan 10 000 människor får bestående men av dessa skador och 3 000 avlider i onödan. Det innebär att det i genomsnitt skadas cirka 270 patienter per dag och att det avlider 8 patienter av skador de har fått i sjukvården. Förutom enormt mänskligt lidande innebär vårdskadorna mycket stora kostnader för samhället. Totalt beräknas skadorna kosta , vilket motsvarar 630 000 vårddygn eller av sjukvårdens kapacitet. Det är inte acceptabelt att sjukvården som ska bota i stället leder till lidande, livslånga skador eller till och med för tidig död. Därför borde det finnas en nationell nollvision och en handlingsplan för att komma tillrätta med bristerna. Inom trafikens område har nollvision inneburit ett helt nytt säkerhetstänkande och en massa liv har kunnat räddas. En nollvision för sjukvården borde ha mål som handlar om inga dödsfall, lidande, väntetid eller hjälplöshet som kan undvikas och inget slöseri med resurser. Alla som jobbar inom vård och omsorg har patienternas bästa för sina ögon i alla situationer, men stress och högt tempo leder till fel i behandlingen. När skador och dödsfall uppstår, så är det därmed inte bara patienterna och deras anhöriga som berörs, utan även den medicinska personalen. Vägen mot att minska skador i sjukvården handlar därför om systematiskt arbete och fasta rutiner för att upptäcka brister i arbetet. I sjukvården finns två system för att rapportera när något gått fel: ett system med avvikelserapporter, när det hade kunnat bli en skada eller ett dödsfall samt lex , när en skada eller ett dödsfall inträffat. Enligt min mening är dessa anmälningar en stor källa till kunskap som skulle kunna användas mycket mer systematiskt, effektivt och proaktivt för att förhindra nya skador och dödsfall i sjukvården. Avvikelser rapporteras och lärdomar dras i den organisation där de uppkommer utan att det sker någon kunskapsöverföring till övriga landsting, trots att informationen där skulle kunna fungera förebyggande. Det finns ingen som har till uppgift att på det nationella planet sprida kunskap om vilka avvikelser som uppkommer och hur man kan undvika dessa. Det finns heller ingen myndighet som utifrån dessa underlag går ut med varningar till hela sjukvården då till exempel sjukvårdsutrustning, rutiner eller mediciner brister i sin funktion. För att förbättra patientsäkerheten anser jag att sjukvården i alla landsting och regioner ska vara skyldig att följa de nationella riktlinjerna för hälso- och sjukvården. För att minska antalet skador och dödsfall orsakade av sjukvården måste det till en nollvision med en handlingsplan för förebyggande arbete.
mot · H002So237 · 2012-09-24 00:00:00 — Sjukvårdens helhetsansvar tills en patient är färdigbehandlad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukvårdens helhetsansvar tills en patient är färdigbehandlad. Regeringen har sänkt ersättningen till de svårt sjuka i syfte att få dem ut på arbetsmarknaden . Det finns ett otal exempel på fall, där allvarligt sjuka måste söka arbete på en arbetsmarknad som inte är intresserad av att rekrytera sjuka personer, eftersom det finns många friska arbetslösa att välja mellan. Dessutom har de sjuka ingen reell möjlighet att klara av arbetsuppgifterna. Detta är en cynisk politik och gör inte de sjuka friska. I stället borde de sjuka få vård och rehabilitering för att snabbt kunna gå ut i arbete igen. En bättre väg till frihet från sjukdom är att ställa högre krav på sjukvården från den möter en patient. Sjukvården bör sedan ha ett helhetsansvar för patienten tills denne är färdigbehandlad. Medborgaren har rätt att få ett vänligt och professionellt bemötande i sjukvården. Läkare och annan personal som tar sig tid att lyssna på patienten har större möjligheter att ställa rätt diagnos och få genomslag för en riktig behandling. Alla patienter, oavsett bakgrund eller hälsotillstånd, måste få sina problem tagna på allvar och få en god och snabb service från första kontakt till färdig behandling. Det är också angeläget att patienten kan påverka vårdens innehåll, när den ges och av vem. Om en läkare och en patient får en dålig relation med bristande förtroende försvåras behandlingen och rehabiliteringen. Då måste patientens vilja respekteras. Det kräver dock att sjukvården som en skattefinansierad verksamhet har tydliga kvalitetskriterier och öppna jämförelser för att vägleda medborgarna. I kraven måste rätten till kontinuitet under hela behandlingen finnas med. En välfungerande sjukvård med rehabilitering är det enda sättet att bota sjuka människor och få dem tillbaka till arbetslivet.
mot · H002So238 · 2012-09-24 00:00:00 — Barns och ungdomars rätt till glasögon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns och ungdomars rätt till glasögon. I har vi skolplikt men de flesta barn med synfel får själva bekosta sina glasögon för att kunna hänga med i undervisningen. Det är upp till varje landsting att besluta om de vill ge bidrag till familjer med barn som har behov av glasögon, och bidragens storlek och utformning varierar därför beroende på var man bor. Barn som växer behöver byta glasögon ofta och det innebär stora kostnader för familjen. Ofta finns det även syskon eller andra familjemedlemmar som också använder glasögon. Enligt Majblommans beräkningar har över 10 000 barn med synfel helt fått avstå glasögon medan minst 16 000 barn har fått vänta på glasögon för att deras föräldrar inte har haft råd. Det anses självklart att hörselskadade barn ska få fria hjälpmedel, men det är inte en självklarhet för barn med synfel, trots att ett barn med synfel behöver använda glasögon för att synen ska utvecklas optimalt, annars finns det risk för att barnet får en synnedsättning som inte går att behandla . Glasögon till barn bör därför ses som medicinsk behandling så länge synen utvecklas. Rätten till glasögon ska vara lika för alla barn, oberoende av föräldrarnas inkomst eller var man bor. Därför bör regeringen se över möjligheten att införa kostnadsfria glasögon för alla barn och ungdomar .
mot · H002So240 · 2012-09-20 00:00:00 — Psykisk ohälsa hos äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om psykisk ohälsa hos äldre. Psykisk ohälsa är minst lika vanligt hos äldre som hos yngre personer. Enligt beräkningar lider av befolkningen av depression. Motsvarande siffra för hela befolkningen är . Det finns även en förhöjd risk för självmord bland äldre, i synnerhet bland män . I begås cirka 1 400 självmord 350 av dem drabbar personer . Trots den höga förekomsten av psykisk ohälsa hos äldre visar flera studier att äldre inte får den vård och behandling de behöver. Personer med psykisk sjukdom vårdas i betydligt lägre utsträckning inom den specialiserade psykiatriska vården än yngre personer. Äldre med psykiska besvär återfinns istället främst inom primärvården och äldreomsorgen. Det beror bland annat på att kunskapen om äldrepsykiatri är för låg, särskilt inom specialpsykiatrin. Men det handlar också om attityder i samhället där depressioner betraktas som en naturlig del av åldrandet. Äldre kommer att utgöra en allt större andel av befolkningen och behovet av psykiatrisk vård för äldre kommer därmed att öka. Det är av största vikt att kunskapen om äldrepsykiatri ökar och att äldres behov av psykiatrisk vård tillgodoses.
mot · H002So241 · 2012-09-25 00:00:00 — Ökad jämlikhet i cancervården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning i syfte att minska ojämlikheten i cancervården. Socioekonomiska skillnader påverkar både risken att få cancer och möjligheten att överleva en cancerdiagnos. Cancervården i lever därmed inte upp till hälso- och sjukvårdslagens målsättning om vård på lika villkor för hela befolkningen. Chansen att överleva en cancersjukdom är högre för den som är välutbildad än för den som har en lägre utbildningsnivå. Trots att överlevnaden bland cancerpatienter har ökat är skillnaden i överlevnad mellan olika socioekonomiska grupper . Enligt årets Cancerfondsrapport skulle 3 000 förtida dödsfall ha kunnat undvikas om överlevnaden för samtliga patienter hade varit på samma nivå som för gruppen med den högsta socioekonomiska statusen. De studier som har gjorts visar att patienternas kunskap och beteende är en viktig faktor till skillnaderna i behandling. Patienter med hög socioekonomisk status är exempelvis mer uppmärksamma på sina symtom, de söker vård tidigare och de har den kunskap och det stöd som behövs för att navigera i sjukvårdssystemet. En annan förklaring är att patienter med låg socioekonomisk status i lägre utsträckning ifrågasätter ordinationer och diagnoser och sätter därmed inte samma press på vårdpersonalen. Det är oacceptabelt att inte alla cancerpatienter behandlas jämlikt inom vården. Det behövs ytterligare forskning för att förstå vad som ligger bakom skillnaderna i behandling och forskningsresultaten måste skyndsamt implementeras i vården. Frågan är angelägen och bör få en hög prioritet tills de orimliga socioekonomiska skillnaderna är utjämnade.
mot · H002So242 · 2012-09-20 00:00:00 — Förbättrad bröstcancervård och bröstcancerforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bröstcancervård och bröstcancerforskning. Bröstcancer är den vanligaste cancerformen hos kvinnor och drabbas cirka 7 000 kvinnor i av sjukdomen. Det innebär att närmare 20 kvinnor får en bröstcancerdiagnos och att en kvinna dör av bröstcancer var i . Ännu återstår mycket för att kvinnor i ska få lika god diagnostik och behandling oavsett var i landet de bor. Det har kommit flera oroväckande larmrapporter om att bröstcancersjuka patienter i vissa delar av landet får finna sig i orimligt långa väntetider för diagnos och behandling eller nekas behandlingar och läkemedel av kostnadsskäl. Det är dags för en nationell översyn för att säkra likställighetsprincipen i bröstcancervården. Cancerbesked är en mycket chockartad upplevelse och det är ofta svårt att ta till sig information och minnas vad som sagts vid läkarbesöket. Det är därför viktigt med skriftlig information som även anhöriga kan ta del av. Alla patienter bör få en skriftlig behandlingsplan med information om vilken rehabilitering som gäller efter avslutad behandling. Saklig information som lämnas såväl skriftligt som muntligt minskar oron hos patienten och en trygg patient har större chans att snabbt komma tillbaka till sin vardag. Det kommer fortfarande rapporter om att inte följer EU:s riktlinjer för kvalitetssäkring avseende screening och diagnostik av bröstcancer. Detta eftersom inte alla landsting och regioner lever upp till kravet att bilderna skall granskas av två av varandra oberoende specialister, som för att upprätthålla kompetensen skall granska minst 5 000 bilder . Bröstcancerfonden delar ut pengar till patientnära klinisk forskning och har till hjälp en forskningskommitté bestående av de främsta inom sina respektive specialistområden inom bröstcancerbehandling och bröstcancerforskning. Det har kommit uppgifter om att det inom svensk sjukvård inte finns utrymme för kliniker att få den forskningstid som är önskvärd. Det är bekymmersamt av flera skäl, inte minst för patienterna, svensk forskning och läkemedelsindustrin. Det är hög tid att ta ett samlat grepp kring bröstcancervård och forskning och det måste ske på nationell nivå så att likställighetsprincipen i sjukvården säkras.
mot · H002So243 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över villkoren för adoptioner. I lever många med ofrivillig barnlöshet och för många är adoption den enda lösningen. Antalet adoptioner från utlandet har minskat . Detta beror bl.a. på bättre levnadsvillkor i de traditionellt stora givarländerna. Det har dock tillkommit nya länder som vill underlätta för utländska adoptioner. Ett sådant land är , men man kräver lång vistelsetid i landet för adoptivföräldrarna. Färre barn för internationell adoption medför längre väntetider, vilket kan bidra till att adoptivföräldrar faller för åldersgränsen. Till detta kommer också oro kring de ekonomiska förutsättningarna. Tanken är att barn ska kunna få rätt till en trygg uppväxt och att det ska gå etiskt rätt till vid adoptionen. Kostnaden för själva adoptionen ligger på . Till detta kommer eventuella anmälningsavgifter och resa samt vistelsetid i landet. Detta gör att adoptionskostnaden i slutändan kan hamna på eller mer. Men detta är inte allt. Utredningen som görs av myndigheterna för att fastställa om ett par är lämpligt kräver att de blivande föräldrarna har fast arbete. Man tittar på årsinkomsten och vissa länder förbjuder även vissa yrkesgrupper från att adoptera från deras länder. Detta trots att har världens bästa välfärd och att det finns en trygghet i att barnen inte kommer att hamna på gatan. I många fall tvingas familjen som vill adoptera även att söka en större bostad, vilket brukar innebära att man måste ta ytterligare lån för att få bli föräldrar. Efter adoptionen ersätter staten familjen med , vilket motsvarar en mindre del av den verkliga kostnaden. Med alla dessa förutsättningar blir ofrivillig barnlöshet en klassfråga. Självklart ska adoptioner utgå från barnets bästa men det finns inga garantier för att de som har en högre inkomst är bättre föräldrar än de med lägre inkomst.
mot · H002So244 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla äldreomsorgen. befolkning blir äldre och friskare. kommer de som är att utgöra en femtedel av landets invånare. Det är fråga om en fördubbling jämfört med hur det såg ut . Alla vill vi ha makt över våra egna liv. Tyvärr har det inte alltid varit utgångspunkten när hemtjänst, äldreboende eller vårdcentraler formats. Självklarheter under större delen av livet, som att själv bestämma om eller när man ska handla eller duscha, är inte längre självklart den dag man behöver stöd av . Därför är det viktigt att det är de äldre själva som ska bestämma vilken omsorg de får. Alla har inte samma behov, en del kanske kan duscha sig själv, men har ingen att prata med eller kommer inte ut på månader. Alla äldre ska kunna bo bra och tryggt, som det är av vikt att det finns bra och kompetent personal tillgänglig när det behövs. Att ta hand om en äldre person förutsätter att man har kunskaper om deras sjukdomar. Äldre är ofta multisjuka och vid tilltagande demens är det viktigt att personalen har rätt kompetens. Det finns också ett ökat behov av äldreomsorg på flera olika språk, då vår äldre befolkning också utgörs av personer som inte har svenska som förstaspråk. När minnet försämras förlorar många det senast inlärda språket. Att bli omhändertagen av en person som förstår vad man säger är därför en grundförutsättning för värdig äldreomsorg. Äldre får aldrig fara illa på grund av att det inte finns tillräckliga resurser inom äldrevården. Det är oacceptabelt. Äldreomsorgen ska vara en bra och modern arbetsplats så att den attraherar en ny generations medarbetare, som med rätt utbildning och kvalifikationer ska kunna ta hand om vår äldre generation på bästa sätt. Det finns därmed ett behov av att se över utvecklingen inom äldreomsorgen så att den anpassas efter de behov som finns .