mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — Det gäller inte minst risken för att den anställda blir sjuk. tvingas företagen att bära en allt för stor del av kostnaden när en anställd blir sjuk. En undersökning som SKOP tagit fram på uppdrag av Företagarna visar att arbetsgivarnas ansvar för att betala sjuklön av en sjukdomsperiod minskar företagens vilja att anställa. Enligt undersökningen har av företagen en eller avstått från att anställa en person på grund sjuklöneansvaret. Det är framför allt små och medelstora företag som hämmas i sina anställningsplaner av risken att dra på sig sjuklönekostnader. Syftet med sjuklöneansvaret är att öka incitamenten för arbetsgivarna att minska sjukfrånvaron, till exempel genom förbättringar av arbetsmiljön och/eller utökad kontroll av giltigheten i frånvaron. Men i andra vågskålen ligger att det utökade arbetsgivaransvaret kan leda till att företagen väljer bort att anställa inte minst personer med hög risk för sjukfrånvaro. Därför föreslår vi att den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas och att arbetsgivarnas ansvar för att betala sjuklön därmed halveras. Förslaget väntas, om det genomförs, kunna bidra till att arbetsmarknadens parter ökar sitt engagemang för att stödja sjukskrivna att snabbt komma tillbaka till arbete, till exempel genom omställningsavtal. Det förutsätter en fungerande riskspridning mellan arbetsgivare och mellan branscher. Vi föreslår därför att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen (sjukdag 814) slopas. Reformen innebär ingen förändring för den anställde då sjuklönereglerna för den enskilde kvarstår i sin nuvarande utformning. Förslaget innebär att företagen endast har kostnadsansvaret för dag 27 i sjuklöneperioden. Förslaget beräknas försvaga de offentliga finanserna med . Genom klimatinvesteringar driver en ansvarsfull miljöpolitik och skapar förutsättningar för nya arbetstillfällen. Klimatutmaningarna är stora. Klimatforskarna som samlas i FN:s klimatpanel IPCC har konstaterat att industriländerna måste minska sina utsläpp och att de globala utsläppen måste börja minska, istället för att som öka. delar utmaningen att ställa om till ett hållbart samhälle med resten av världen, och efterfrågan på innovationer inom miljöteknikområdet växer globalt. har redovisat att på bara har antalet arbetstillfällen inom området förnybar energi ökat från 230 000 till 550 000 jobb. har en hög trovärdighet och ett gott renommé inom miljöteknikområdet. Genom investeringar för att utveckla nya produkter och tjänster kan vi verka som en konkurrenskraftig aktör på den globala marknaden, öka exporten och bidra till att trygga framtidens jobb. Vi vill införa ett nytt stöd för klimatinnovationer där, förutom kommuner, även företag och ideella organisationer eller alla i samarbete kan få stöd för projekt. Huvudinriktningen ska vara effektiva åtgärder för att långsiktigt minska utsläpp av växthusgaser. Försöksprojekt och pilotanläggningar för att stimulera idéer och innovationer ska utgöra en viktig del av anslaget. På så sätt ges svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket kan stimulera framtida svensk export. Projekten kan exempelvis handla om ny teknik för vågkraft som testas i havet, där energibolag genomför satsningar med hjälp av medel från klimatinnovationsprogrammet. Det kan också handla om att en effektivare biogasanläggning byggs i full skala efter en utvecklad idé, där ett kommunalt energibolag finansierar projektet tillsammans med medel från satsningen på klimatinnovationer. En ansvarsfull klimatpolitik förutsätter ett gott samspel mellan offentlig sektor och näringsliv. Många företag inom miljöteknikbranschen vittnar om att det är svårt att finansiera det sista steget för att förverkliga en idé i full skala. Genom ett statligt investeringsprogram ökar chanserna till att flera viktiga innovationer realiseras som leder till fler företag och jobb. Vi avsätter 2013 på stöd för att utveckla och färdigställa klimatinnovationer. Stödet ska kunna sökas av företag, kommuner och andra aktörer. Staten står för maximalt och den andra delen står den sökande för. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv, fack och akademi för att landet ska stå framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Behovet av ökad samverkan kan exemplifieras av de oroande tecknen på att lider av en s.k. innovationsparadox, det vill säga att de samlade satsningarna på FoU i inte leder till kommersialisering av nya varor och tjänster i en utsträckning som vore väntad och önskvärd. En viktig förklaring till utvecklingen är brister i samordningen av offentliga och privata resurser för FoU och utbildning. Det är därför nödvändigt att utveckla modeller för en bättre strategisk samverkan mellan politik, akademi och näringsliv. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit mycket viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Den snabba omvandlingen av ekonomin gör det emellertid vanskligt att bygga upp en modell för strategisk samverkan utifrån den statistiska indelningen av näringslivet i olika branscher. Företag i olika branscher och av starkt varierande storlek blir alltmer integrerade med varandra i komplexa produktions- och innovationssystem som oftast inte låter sig beskrivas med hjälp av den traditionella branschindelningen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Ansatsen bygger på tanken att framtidens samhälliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, i många fall kan innebära betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen. Identifieringen av vilka områden som borde bli föremål för strategisk samverkan vill vi genomföra förutsättningslöst och i nära dialog med representanter från olika samhällssektorer. I budgetpropositionen presenterar regeringen ett program för samverkan inom Life Science. Andra intressanta områden för strategisk samverkan är hållbara transporter, miljö- och energinäringen, mineralnäringen och de växande besöksnäringarna, som behöver utvecklas. Vi avsätter 2013 utöver regeringen för uppstart av samverkansprogram mellan arbetsmarknadens parter, akademin och politiska beslutsfattare. I samverkan förvaltas resurserna i syfte att stärka konkurrenskraft inom strategiska framtidsnäringar. har många entreprenörer med en hållbar affärsidé svårt att bli beviljade lån om de saknar tillräckliga säkerheter. Vi vill pröva en nyföretagargaranti som går ut på att staten delar på risken med banken för företagare som har bärkraftiga affärsidéer men som saknar tillräckliga säkerheter. Banken är ofta en extern aktör som har god kunskap om företaget. De banker som så vill ska kunna erbjudas medverka i nyföretagargarantin där staten garanterar en andel till exempel halva lånet. Detta kan ge bankerna möjlighet att expandera lånen till småföretag utan att öka sin totala riskexponering har banken ett starkt incitament att göra en noggrann kreditprövning genom att man står halva kreditrisken. Företag som behöver låna ska vända sig till banken med en kreditansökan. Banken gör en normal kreditprövning som är oberoende av om företaget behöver en lånegaranti eller ej. Om banken konstaterar att den på normala grunder inte kan lämna kredit, ofta till följd av brist på säkerheter, prövar banken om kredit ändå kan beviljas med stöd av statlig nyföretagargaranti. Typfallet kan vara ett företag med goda framtidsutsikter och en verksamhet som ger eller förväntas ge ett bra kassaflöde men som är i avsaknad av säkerheter. Endast på förhand godkända banker ska kunna erbjuda garantin. För att banken ska kunna pröva möjligheten till lånegaranti ska vissa krav ställas på företaget och dess ägare. Dessa kan vara att ägarna saknar egna medel som kan satsas i bolaget, att det finns en liv- eller kapitalförsäkring som klarar lånet eller delar av det i händelse av dödsfall och att ägarna går i personlig borgen för garanterat belopp. Banken är skyldig att göra en noggrann prövning, annars finns risk för att garantin inte är giltig i händelse av obestånd. Vi avsätter 2013 till en försöksverksamhet med nyföretagargarantin. Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer Förutsättningen för entreprenöriell framgång är att i ett tidigt skede få tillgång till kompetens och kapital. Vi föreslår en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning till företag kopplade till regionala inkubatorer. Syftet är att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda och befinner sig i ett för tidigt skede för att få finansiering från enbart privata investerare till företag som befinner sig i ett uppstartskede. Målet bör vara att företagen efter tiden inom inkubatorn ska bli kapabla att erhålla privat finansiering och fungera utan statligt stöd. Återbetalning av statligt stöd sker när företag genererar intäkter. Fördelningen av kapitalförstärkningen ska göras i samverkan med inkubatorerna. En tänkbar väg är att upprätta en styrelse med representanter från relevant industri och övrigt näringsliv liksom forskningsinstitut. Även forskningsvärlden ska vara representerad i styrelsen. På basis av projektförslagen som kommer in från inkubatorn föreslår sedan styrelsen vilka projekt som ska medges finansieringsstöd. För detta syfte behöver ett antal kriterier specificeras. Exempel på kriterier kan vara att projekten ska vara baserade på innovativ teknik med målet att utveckla en produkt (vara, tjänst eller systemlösning) med exportpotential. Vi avsätter till att kapitalförstärka regionala inkubatorer. är ett exportberoende land där drygt hälften av vår BNP kommer från export. Vår handel med omvärlden är central för jobben och välfärden. En viktig anledning till jämförelsevis goda ekonomi är de senaste decenniernas starka exportutveckling. Svensk export står dock inför flera utmaningar. Våra viktigaste exportländer finns, med undantag av , i vårt absoluta närområde. av varuexport går till . Den svaga utvecklingen på den europeiska marknaden kommer enligt prognoserna att bestå framöver och det kommer att påverka de svenska exportvolymerna. Det finns därför all anledning att stärka resurserna för att öka exporten till växande marknader i , och . export domineras av ett fåtal stora företag. De 25 största koncernerna står för närmare hälften av den svenska exporten. Beroendet av dessa industriföretag innebär en sårbarhet för den svenska ekonomin. Små och medelstora företag svarar för en ökande andel av förädlingsvärdet och av antalet sysselsatta i . Men trots detta står de små och medelstora företagen endast för av varuexporten. Steget från att producera enbart till hemmamarknaden till att bli ett exportföretag måste förenklas. De små och medelstora företagen har en viktig roll att spela för den framtida svenska konkurrenskraften. Den svenska hemmamarknaden är liten och framgång beror till stor del på export eftersom det är en förutsättning för att växa. Här skiljer sig från större konkurrentländer där inhemsk konsumtion betyder mer för tillväxten. Därför är det motiverat för staten att på olika sätt underlätta för svenska företag att börja exportera. Vi vill stärka exporten genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya marknader. En del av uppdraget är att hjälpa till med information om regelverk, underlätta byråkratin, samt utöka rådgivningen till de mindre företagen om vilka möjligheter att få finansieringsstöd som finns, i , i EU och internationellt. Vi avsätter 2013 för att främja de små och medelstora företagens export. Pengarna ska framförallt användas till att främja export till de växande marknaderna i , och . är ett turistland på frammarsch och den svenska besöksnäringen har stor potential att växa och generera nya arbetstillfällen över hela landet. Genom samverkan mellan turistbranschen och staten vill vi stärka tillväxten inom besöksnäringen. Visit , som ägs gemensamt av staten och Svensk Turism, och har till uppdrag att marknadsföra som destinationsland. Vi motsätter oss regeringens sänkning av anslaget. Vi avsätter 2013 till Visit . Sätt innovation i centrum När kunskap blir till nya produkter, processer och tjänster skapas värde och sysselsättning. Det kan ske inom ramen för både den privata sektorn och den gemensamma sektorn. Ett flertal länder har skapat olika former av forsknings- och innovationsråd för att driva på utvecklingen. Tyvärr har den varit märkligt ointresserad. Vi förstår att det är en avgörande fråga. Socialdemokraternas besked är glasklart. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om vi vinner valet, att ledas av statsministern. Skatteavdrag för forskning och utveckling ligger väl till internationellt när det gäller företagens samlade FoU-investeringar som andel av BNP. Merparten sker dock i storföretag där av näringslivets FoU utförs. I ett flertal industriländer har det införts olika typer av skatteincitament för ökade investeringar i FoU. Att stimulera ökade investeringar i FoU i svenska små och medelstora företag skulle innebära bättre förutsättningar för dessa företag att skapa nya jobb. Små och medelstora företag står för merparten av de nya jobb som skapats i . För att skapa framtidens jobb och stärka konkurrenskraft är det avgörande att små och medelstora företag ägnar sig mer åt innovation och FoU. Forskning visar att innovativa små och medelstora företag växer snabbare i omsättning och antal sysselsatta, och de har bättre lönsamhetsutveckling. har även mer omfattande internationella samarbeten och är mer framgångsrika på exportmarknader. Vi vill förstärka FoU-investeringar i svenska småföretag och för att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill vi utöka avdragsrätten för FoU-utgifter. Utgifter för FoU får dras av mot bolagsskatten. Möjligheten att reducera sin skatt genom avdrag för FoU-utgifter förutsätter alltså att verksamheten genererar vinst, vilket sällan är fallet i mindre nystartade forskningsintensiva företag. Vi avsätter 2013 för att företag under ett uppbyggnadsskede ska kunna göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan vill vi inrätta ett nationellt innovationsråd. Det ska ha till uppgift att stärka samverkan mellan olika aktörer runt om i landet och samla arbetet för att utveckla innovations- och konkurrenskraft. I många andra länder har innovationsfrågorna definierats som centrala för att stärka ländernas komparativa fördelar i en hård internationell konkurrens. Som en del i detta arbete har ett flertal länder skapat olika former av forsknings- och innovationsråd av den typ vi nu föreslår. Vi föreslår ett nationellt innovationsråd i Statsrådsberedningen, som leds av statsminister. En innovativ och effektiv offentlig upphandling upphandlas varor och tjänster av stat, kommun och landsting till ett värde av . Det finns en stor potential i att förbättra upphandlingen av varor och tjänster och använda skattemedel effektivare. Upphandlingar är ofta komplicerade och kräver expertis, inte minst inom områden som omvårdnad och infrastruktur. Upphandlingsutredningen5 kunde i sitt delbetänkande konstatera att det finns väsentliga brister i kunskapen om processen hos både upphandlare och leverantörer. Vi vill starta ett för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. Det finns olika uppdrag inom området, och dessa bör samordnas med det nya centret. I det framtida arbetet bör man också se över om det finns möjligheter att koppla arbetet till för att stärka utfallet av insatserna. Vi avsätter för att etablera ett nationellt för offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen bör i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. Innovationsupphandling, dvs. upphandling av i förväg okända lösningar på ett problem eller behov för vilket det ännu inte har etablerats någon marknad, förekommer , vare sig i stat, kommun eller landsting. Vi vill utforma en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer. Fler insatser för innovationsföretag I syfte att få fler innovationer att nå marknaden vill vi göra särskilda insatser för att öka tillgången på riskkapital och för att stärka mindre företags patentskydd. Finansiering i tidiga skeden Det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden. Studier visar att , i relation till flera andra jämförbara länder, allokerar mindre kapital till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns god tillgång till statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas . Enligt utredningstjänst6 är 9,4 miljarder av det totala statligt förvaltade riskkapitalet tillgängligt för investeringar, exklusive det som är tillgängligt hos . Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterade investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga skeden byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir en katalysator för det nya fondsystemet som finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras. Immateriella tillgångar spelar stor roll för att ett företag ska kunna dra kommersiell nytta av det intellektuella värde som skapats i företaget. Att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare kan värna sina rättigheter är viktigt för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. I jämförelse med stora globala företag har små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att kunna värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta föranleder avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. För att små och medelstora företag bättre ska kunna värna sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Syftet bör vara att möjliggöra för små och medelstora företag att fullt ut kunna exploatera sina idéer och göra dem kommersiellt gångbara. Vi föreslår att () får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden Yrkesvux, komvux och folkhögskola Ungdomar ska arbeta eller studera inte vara arbetslösa Fler möjligheter till särskilt anställningsstöd Yrkeshögskola, högskola och universitet Yrkeshögskola, högskola och universitet Särskilda anställningsstöd och föreningsjobb Arbetslösheten bland unga i är hög och växande. är den svenska ungdomsarbetslösheten högre än i jämförbara europeiska länder såsom , , , , och . Situationen är särskilt besvärlig för de unga som varit arbetslösa . har långtidsarbetslösheten bland unga ökat kraftigt. Det gäller oavsett vilket mått på långtidsarbetslöshet man använder. Källa: Arbetsförmedlingen. Omkring 100 000 personer i åldern är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Av dessa har ungefär 35 000 varit arbetslösa mer än en väldigt i en ung människas liv. Bland de långtidsarbetslösa ungdomarna dominerar personer utan gymnasieutbildning, personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Långvarig passivitet är förödande för människors möjlighet att på lång sikt hävda sig på arbetsmarknaden. Att förbättra ungas möjligheter att skaffa sig egen försörjning är en central prioritering i den socialdemokratiska budgeten. Regeringens huvudsakliga lösning på den höga ungdomsarbetslösheten har varit att halvera arbetsgivaravgiften för ungdomar som redan har jobb. Den strategin har misslyckats. Sänkningen kostar skattebetalarna netto . Enligt utvärdering har inte sänkningen gett någon nämnvärd effekt. har beskrivit insatsen som ineffektiv. Socialdemokraterna anser att ungdomsarbetslösheten ska bekämpas genom att insatserna riktas mot de ungdomar som inte har jobb. Vi vill höja ungdomarnas kompetens och underlätta för dem att ta steget ut på arbetsmarknaden. Det behövs också en aktiv näringspolitik som stimulerar framväxten av nya jobb. Unga ska arbeta eller studera inte vara arbetslösa Vi socialdemokrater accepterar inte att unga människor fastnar i långvarig arbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten måste knäckas. Ingen ung ska vara arbetslös mer än . Eftersom arbetslösheten bland unga ser väldigt olika ut bland olika ungdomsgrupper så behövs en bred palett av insatser. Vår utgångspunkt är att unga människor ska jobba eller studera. Inte vara långtidsarbetslösa. Vi föreslår ett batteri av åtgärder som sammantaget innebär att alla unga som varit arbetslösa anvisas antingen arbete eller utbildning. För det första vill vi införa ett utbildningskontrakt för unga utan fullgjord gymnasieutbildning. Unga arbetslösa utan fullständig gymnasieutbildning ska slutföra den. Det ska bli ett krav på unga arbetslösa som uppbär ersättning från samhället. I vår budget avsätter vi resurser så att alla långtidsarbetslösa unga också får den praktiska möjligheten att uppfylla kravet. För det andra vill vi brett satsa på yrkesintroduktionsjobb. Inom dessa ges unga nyanställda möjlighet att kombinera jobb med utbildning inom yrket. I vårt budgetalternativ gör vi en satsning där kommuner och landsting kan erbjuda 75-procentiga anställningar till kollektivavtalade löner kombinerat med 25 procents handledning/utbildning. Vi inrättar också ett kraftigt stöd till arbetsgivare som anställer inom yrkesintroduktionsavtalen, för att stödja modellen inom det privata näringslivet. För det tredje vill vi brett satsa på kunskap. Vår ambition är att sluta rekryteringsgapet. Matchningen på arbetsmarknaden fungerar allt sämre, vilket hindrar företagens möjligheter att växa. Här behövs breda satsningar på bristyrkesutbildning som utformas i nära samverkan med näringslivet och andra arbetsgivare, utbyggd yrkesutbildning och satsning på högskolan. Vi räknar också med att 5 000 av de nya platserna inom samt högskola och universitet tas i anspråk av ungdomar som vill komma vidare från långvarig arbetslöshet. Totalt vill vi skapa mer än 35 000 fler riktiga jobb och utbildningsplatser för unga, utöver regeringens förslag. På kort sikt minskar vi den höga arbetslösheten. På lite underlättar vi den generationsväxling som kommer att äga rum på arbetsmarknaden. Vi inrättar en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten med utbildning och jobb. Sammantaget investerar vi inom detta program 35 000 nya jobb och utbildningsplatser. Kostnaden för offentlig sektor för dessa förslag är 2013, varav går till utbildningskontraktet. Utbildningskontrakt för unga arbetslösa utan gymnasieutbildning Vi föreslår att ett utbildningskontrakt införs för alla unga arbetslösa under som inte fullgjort sina gymnasiestudier. Utbildningskontraktet innebär att den unge arbetslöse anvisas en individuellt utformad utbildningsplan med insatser som ska leda fram till gymnasieexamen. När en person som saknar gymnasieexamen söker stöd på Arbetsförmedlingen slussas denne direkt in i utbildningskontraktet och en individuell utbildningsplan upprättas. Olika ersättningar från det offentliga villkoras av att man påbörjar och fullföljer utbildningskontraktet. Detta krav innebär att utbildningskontraktet i praktiken kan liknas vid en utökad skolplikt.7 Den individuella utbildningsplanen ska präglas av att det finns många olika vägar fram till ett slutbetyg och att behoven skiljer sig mellan olika individer. Planen utgörs av en individuell kombination av praktik, jobb och utbildning, med utgångspunkt i vad som passar bäst för den enskilde.