mot · H002Fi303 · 2012-10-05 00:00:00 — För att ekonomin ska vara långsiktigt hållbar måste konsumtion, produktion, infrastruktur, bostäder och energiförsörjning ställas om så att utsläppen av växthusgaser minskar, energiproduktionen sker på ett hållbart sätt, resursslöseriet minskar och den biologiska mångfalden och ekosystemen kan bevaras. En sådan utveckling bidrar också till social utveckling, att ekonomin kan effektiviseras genom minskad resursanvändning, att nya jobb kan skapas och att därmed kan utvecklas. Vår övertygelse är att ökade gröna offentliga investeringar än nödvändigt av flera olika skäl. Gröna investeringar behövs för att bidra till omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Men det behövs också för att vår ekonomi långsiktigt ska kunna hålla ihop och för att svensk konkurrenskraft ska kunna bevaras. I många länder görs just nu stora investeringar i hållbara jobb. I beräknas satsningar på vindkraft, energieffektivisering etc. ge ca 77 000 jobb23. I har antalet jobb inom förnyelsebar energi mer än fördubblats och sysselsatte omkring 367 000 människor, vilket spås öka till en halv miljon år 203024. föreslår i årets budgetmotion gröna investeringar för för perioden 20132016. Investeringar i hållbar energi och effektivisering Övriga klimat- och miljöinvesteringar Vår bedömning är att dessa investeringar kommer att möjliggöra att tiotusentals nya jobb inom industrin och tjänstesektorn skapas25. De investeringar som vi föreslår finansieras fullt ut genom miljöskattehöjningar. Vår bedömning är att dessa är nödvändiga för att vi ska klara att nå klimat- och miljömålen men de utgör också ett rimligt och välavvägt sätt att finansiera nödvändiga långsiktiga investeringar som behövs för att säkra jobb och utveckling i vårt land . Miljöskatter är också bra skatter då de har få negativa effekter på ekonomin. 6Nya jobb grön industripolitik Framtidens hållbara samhälle kräver ett hållbart näringsliv och därför en aktiv närings- och industripolitik26. Det är industrin tillsammans med tjänsteföretagen som ska producera de varor och tjänster27 som efterfrågas i samhället. har flera stora svenska industriföretag en framskjuten position i arbete för ett hållbart samhälle. Många små och medelstora industri- och tjänsteföretag ligger också långt framme vad det gäller att utveckla nya tekniker, tjänster och produkter för det hållbara samhället. Väldigt mycket återstår dock att göra för att det svenska näringslivet fullt ut ska ta tillvara den potential till nya jobb, produkter och metoder och företagande som omställningen till ett hållbart samhälle både kräver och erbjuder. Det som framförallt saknas är ett politiskt ledarskap och en samlad strategisk satsning för nya hållbara jobb i . För att stärka svensk konkurrenskraft, skapa nya jobb och ta konkreta steg mot ett hållbart samhälle föreslår därför ett industripaket innehållande bland annat en grön innovationsfond. Syfte med fonden är att stimulera forskning i svenska företag att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker eller systemlösningar som ökar konkurrenskraft, bidrar till hållbar utveckling och skapar nya jobb. Vi ser stor potential för ökad industriexport och innovationsfonden är ett medel för att utveckla gröna svenska exportframgångar. Vårt förslag innebär att innovationsfonden ska stå för av kapitalet och det aktuella företaget för . Det innebär att en satsad miljon av staten skulle ge en totalsumma på till forskning och utveckling av nya hållbara produkter och tjänster. Medlen är reserverade för befintliga företag samt för företag som vill avknoppa verksamhet i nya bolag. Andra förslag är en ny riskkapitalsatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Sammantaget föreslår att investeras . ser småföretagen som en viktig grundpelare i ekonomi som har en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. För att möta framtidens utmaningar måste komplettera vår storföretagskultur med en entreprenörskapskultur. Bara har 4 av 5 nya jobb skapats i företag med färre än 50 anställda28. Trots detta faktum präglas svensk näringspolitik fortfarande av en storföretagskultur, där skattesystem och regelverk ofta missgynnar småföretag. vill se en ändring på detta. Vi vet att det finns många framtida och redan existerande småföretag som har all chans att lyckas och utvecklas till nya framgångssagor och de förtjänar en bättre företagarpolitik än den regeringen för . vill därför sänka företagens kostnader, minska regelkrånglet och stärka företagarnas trygghetssystem. föreslår en kraftig sänkning av arbetsgivaravgiften med som egenföretagare får motsvarande nedsättning av egenavgiften. Reformen består av två delar och gynnar alla företag. Dels föreslår vi en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna för ett medelstort företag med 50 anställda innebär förslaget sänkta lönekostnader med dels så föreslår vi en riktad sänkning av arbetsgivaravgiften som speciellt gynnar små företag. Förslaget innebär att arbetsgivaravgifterna sänks upp till en lönesumma på . Båda förslagen minskar marginalkostnaderna för att anställa. Den generella sänkningen minskar kostnaderna brett för alla företag, den riktade sänkningen minskar kostnaderna kraftigt för de minsta företagen och ger stora incitament för enpersonsföretagen att anställa ytterligare en person. 7.2Slopat sjuklöneansvar och minskat regelkrångel Vi föreslår också att sjuklöneansvaret avskaffas helt för företag med tio eller färre anställda. Detta skulle öka deras möjligheter att utvecklas och nyanställa. Sjuklöneansvaret är också ett byråkratiskt och krångligt system för den enskilda företagaren. Med vårt förslag minskar företagens administrativa börda. Reformen är därför ett viktigt steg i strävan att minska regelkrånglet, något som regeringen misslyckats med. Vi vill även att permanentas, att ett regelkravsregister inrättas och att regelförenklingsarbetet sprids till kommuner och landsting. 8Nya jobb unga i arbete 8.1Fler unga in på arbetsmarknaden Ungdomsarbetslösheten i har bitit sig fast på höga nivåer och är bland de högsta inom . Det finns flera skäl till att så många unga inte kommer in på arbetsmarknaden. En av de absolut viktigaste orsakerna är att många saknar den grundläggande utbildning som arbetsmarknaden kräver. Det är ett stort politiskt misslyckande att nästan var fjärde elev lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Över 120 000 personer har inte en fullgjord gymnasieutbildning. Allt fler av de barn som kommer till efter skolstartsåldern lyckas inte att få gymnasiebehörighet29. Även unga med funktionsnedsättning har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Tidiga insatser i skola och omsorg har avgörande betydelse för att senare i livet få ett jobb. anser att sänkta ingångslöner för unga och försämrad anställningstrygghet är fel väg att gå. Unga ska inte betala för den höga arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är dessutom hög även i länder där löneskillnaderna är stora och lönerna för unga är mycket låga30. 8.2Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga vill slopa arbetsgivaravgiften helt för den som anställer en ung arbetslös. Det är betydligt mer träffsäkert än regeringens såväl ineffektiva som kostsamma sänkning av arbetsgivaravgiften för alla unga, vilken subventionerar arbetstillfällen som skulle ha tillkommit ändå. Detta styrks av bland annat IFAU (utvärdering), och Finanspolitiska rådet31. 8.3Traineeplatser i näringsliv och välfärd föreslår en satsning på traineeplatser i näringslivet och välfärden. Genom en traineeplats ges unga möjligheten att skaffa sig den kunskap och erfarenhet som i slutändan leder fram till ett jobb. De arbetsgivare som öppnar för traineeprogram för unga kommer inte bara att få nya krafter i företaget utan även vara en del av lösningen på ett stort samhällsproblem. Reformen ger arbetsgivarna ett verktyg att klara av den stora generationsväxling som behöver ske . Med traineeplatser får de råd att låta en ung person gå bredvid den som är på väg att gå i pension och lära sig jobbet. Vårt förslag är att arbetsgivarens kostnad utöver arbetsgivaravgiften sänks för arbetslösa under som får en traineeplats. För en ung långtidsarbetslös blir nedsättningen . Sammantaget avsätter resurser som motsvarar minst 15 000 traineeplatser i näringsliv och välfärd. 8.4Minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Tidig kontakt med arbetslivet redan i ger unga bättre förutsättningar för förankring på arbetsmarknaden. Sociala kontakter är betydelsefulla för att komma in på arbetsmarknaden, särskilt för unga med sämre studieresultat32. Vi vill öka kontaktytorna mellan skola och arbetsliv. Detta görs bland annat genom förbättrad studie- och yrkesvägledning och genom att garantera att alla unga mellan 16 och17 år erbjuds sommarjobb och utvecklad prao. föreslår ett utökat stöd till kommunerna för detta ändamål. Vi vill också underlätta övergången från högskola till arbetsliv genom praktik för studenter under utbildning och akademikerpraktik. 8.5Fler aktörer som förmedlar jobb till unga gör förmedlingen mer flexibel Vi vill att Arbetsförmedlingen får ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner för att arbeta individuellt med unga redan från dag ett i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchning till jobb förbättras. Arbetsförmedlingen har misslyckats med att få in unga på arbetsmarknaden. Befintliga program och insatser i Arbetsförmedlingens regi fungerar inte. Ändå fortsätter regeringen att slussa alla resurser därigenom. De arbetslösa unga passar inte in i de stelbenta insatserna. Programmen passar inte heller arbetsgivarnas behov. vill se fler aktörer med specifik kompetens som ges möjlighet att bedriva verksamhet på samma villkor som Arbetsförmedlingen, till exempel för unga, personer med funktionsnedsättning eller inom specifika branscher. Mötet mellan jobbsökande och arbetsgivare måste ständigt uvecklas för att möta en modern arbetsmarknad, och en mångfald av aktörer är viktigt för att svara upp mot de sökandes specifika behov. Vi vill se större flexibilitet när det gäller Arbetsförmedlingens resurser och verksamhet, till exempel när det gäller samarbete med kommuner för att få unga i arbete. Lokala framgångsrika modeller skulle kunna bli fler om Arbetsförmedlingens regelsystem blir mer flexibelt och öppnar för lokala lösningar. Vi avsätter till så kallade Navigatorcentrum där Arbetsförmedlingen och kommunen samverkar för att få unga i arbete. Klimatförändringen är här. I och på smälter isen med rekordfart, kan vara helt isfritt . Andra regioner drabbas av översvämningar, torka, hetta, bränder och oväder i en ökande omfattning. I deras kölvatten följer fattigdom, hunger, plundring, våld, konflikter, personliga tragedier och dödsfall. Det finns ingenting bra med klimatförändringen. Inte minst är den en ekonomisk katastrof. Till och med enligt den gängse snäva definitionen av ekonomisk tillväxt kommer den att innebära enorma ekonomiska förluster, vilket påverkar sysselsättning och välfärdssystem. De investeringar som följer av en aktiv klimatpolitik ger många efterlängtade jobb. Senast presenterades en rapport som visar att en sådan politik kan skapa minst 60 000 nya arbetstillfällen i fram . Om det någonsin har funnits en riktig win-win-situation så är det att undvika klimatförändring. Därför är det dumt att så få länder driver en klimatpolitik som svarar mot vetenskapens rön och rekommendationer. tog några första trevande steg mot en förändring 19962006, då utsläppen minskade , men har ambitionen svalnat. Regeringens mål är att utsläppen de kommande åtta åren ska minska . 9.1En tredjedel ska bort Gapet mellan vad vetenskapen säger behövs och vad som verkligen görs av världens regeringar är stort. Globalt behöver utsläppen sänkas med en fjärdedel jämfört med prognos, men utsläppen fortsätter att öka.34 För del är gapet ännu större: utsläppen behöver vara ungefär en tredjedel lägre än vad regeringens prognoser anger att de kommer att vara.35 Gapet mellan de rekommendationer36 som FN:s vetenskapliga panel IPCC gav och den nuvarande politiken uppgår i till cirka tjugo miljoner ton koldioxid. Figur 1 Utsläpp av växthusgaser i 19902020, miljoner ton.37 undviker att ta det ansvar som behövs. anser mot bakgrund av ovanstående att inte tar sin del av det globala ansvaret. presenterar därför ett paket med tolv viktiga åtgärder som kan ge en omstart av klimatarbetet. Gemensamt för dem är att de finns med i vår budgetmotion men saknas hos regeringen. Tillsammans kan de ge betydande utsläppsminskningar i storleksordningen . 9.2Ordning och reda i klimatpolitiken Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken föreslår de gröna ett klimatpolitiskt ramverk38 enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal. Målet är att skapa en stabil och långsiktig klimatpolitik genom att ge den tydliga spelregler. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel, samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Ett sådant regelverk finns i , och i finns liknande planer. de gröna anser att det krävs krafttag för att få ny fart på landets klimatpolitik. Vi lägger därför fram ett paket med satsningar och styrmedel inom alla sektorer. Paketet ska inte ses som den slutliga lösningen på klimathotet. Det är ett åtgärdspaket som främst syftar till att åter få fart på klimatarbetet försummelser. 9.4Åtgärder för omstart i alla sektorer Inom industrin, som står för en tredjedel av utsläpp och där utsläppen har varit oförändrade , behövs nya stöd- och styrmedel. Vi föreslår en grön investeringsfond och värnar om den hotade omställningen till förnybar energi i värmeverken genom att behålla koldioxidskatten. För att minska utsläppen från transporterna, som likaså står för en tredjedel av utsläpp, investerar vi kraftigt i mer klimatvänliga transporter: järnväg, sjöfart, cykel och kollektivtrafik. Vi vill förbättra villkoren för godstransporter på järnväg, införa en lastbilsskatt som låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. Vi föreslår också åtgärder för att påskynda övergången till snålare personbilar och stöd till bilar som går på förnybar energi. Inom lokaler, bostäder och service vill vi göra ändringar i ROT-avdraget så att det styr mot klimatvänliga och energieffektiva ombyggnader, införa ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner (som vi kallar KLOKT-stöd) och införa vita certifikat som gör det lönsamt att spara energi. Inom jordbrukssektorn vill vi minska utsläppen genom att ge ett stöd till de jordbruk som vill producera biogas genom rötning och återinföra skatten på konstgödsel som sedan återförs till jordbruk som minskar sina utsläpp eller genomför andra miljö- och klimatinsatser. Vi vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder, som inte bara består av dubbelräknat bistånd, och stödja uppbyggnaden av FN:s gröna fond. För att anpassa till det nya klimat som håller på att uppstå bör alla kommuner åläggas att ha beredskapsplaner och staten bör ge stöd till anpassningsåtgärder. 10Skog och biologisk mångfald har konsekvenser av regeringens nedprioritering av biologisk mångfald börjat uppmärksammas av en bredare allmänhet. var situationen för vargen aktuell. diskuterades konsekvenserna för skogspolitiken. och höst har blicken riktats mot Ojnareskogen på norra , ett planerat naturreservat som hotas av kalkbrytning. I den första fördjupade utvärderingen sedan den borgerliga regeringens försvagning av miljömålssystemet skrev att 14 av 16 beslutade miljökvalitetsmål inte kommer att nås till 2020. Bland dessa ingår samtliga som berör biologisk mångfald. Det övergripande generationsmålet kommer inte heller att nås. I årliga uppföljning av miljömålen står att en stor miljöskuld kvarstår och att miljöarbetet har mattats av. Verket beskriver självt att beslutade åtgärder inte genomförs. anger flera orsaker till problemen. Otillräckliga styrmedel, bristande tillämpning av befintliga styrmedel, bristande miljöhänsyn vid samhällsplanering, konkurrens med andra samhällsmål samt levnadsmönster nämns. Brist på medel lyfts fram som ett särskilt problem, såväl för åtgärder som för myndigheternas handläggning. anser att arbetet med skydd av områden med höga naturvärden måste intensifieras. Det behövs betydligt mer pengar för att till exempel skydda värdefull skog, men också för myndigheternas arbete med att identifiera skyddsvärda områden och förhandla med markägarna. Vår vision är ekologiskt jordbruk, därför satsar vi på bland annat stöd för detta. Vi vill göra en satsning på samhällsplanering för biologisk mångfald, och minskat transportarbete. Vi föreslår en ökning av medlen för skydd av värdefull natur med och en höjning av anslagen för åtgärder för värdefull natur med . går till för arbete tillsammans med kommunerna. Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med biologisk mångfald. Som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren höjer vi ersättningar för viltskador m.m. med . Kvarvarande skyddsvärda områden räcker inte till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas, vilket bland annat också har föreslagit. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra mest värdefulla biotoperna avverkas. Vi föreslår därför en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Detta sker genom de instrument som disponeras av . Detta genererar också ökade kostnader för för bland annat inventering av anmälda områden inför avverkning. Vi föreslår att man bygger upp detta skyddsarbete etappvis . Det innebär en ökning av anslag 1:2 Insatser för skogsbruket samt anslag 1:1 under utgiftsområde 23. Sammantaget blir det en satsning 2013 på på åtgärder för biologisk mångfald och ekosystemstjänster, fördelade på flera olika utgiftsområden. Satsningen kommer också att öka successivt. Djurskydd är ett område som det är lätt för en ointresserad regering att strunta i. För oss gröna sträcker sig solidariteten över artgränserna, och vi ser stora behov av att förbättra villkoren för djuren. Vi föreslår därför ett djurskyddspaket på med följande delar: Alliansregeringens förstatligande av djurskyddskontroller tillsammans med minskad avgiftsfinansiering gör att djurskyddskontrollen är fortsatt eftersatt i landet. Vi anslår till länsstyrelserna för ökade djurskyddskontroller. Sedan den borgerliga regeringen lade ner som en av sina första åtgärder efter valet har det saknats en myndighet som företräder djurens perspektiv. Vi föreslår ett nytt anslag med till en djuretisk ombudsman. Vi vill stärka djurskyddsarbetet på , så att myndigheten kan förbättra stödet till de regionala tillsynsmyndigheterna. Det är också viktigt att vässa arbetet med att uppdatera föreskrifterna för att bättre spegla djurskyddslagens intentioner att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt. Därför föreslår vi att anslag 1:9 utökas med ytterligare . Vi föreslår att arbete med alternativ till djurförsök tillförs . Vi föreslår också att utgiftsområde 16 anslag 3.1 : Forskning och forskningsinformation utökas med för forskning om alternativ till djurförsök. 12.1Hundra procent förnybar energi till 2030 Energipolitiken står inför ett vägval: antingen kan vi fortsätta att använda ohållbara energikällor eller gå vägen mot ett hållbart och rent energisystem. Med energipolitik är det möjligt att klara energiförsörjningen helt utan fossila bränslen och kärnkraft och ändå ha en elförsörjning i balans. ökar möjligheten att nå klimatmålen. åtgärder har två givna huvudlinjer. För det första måste vi använda energin betydligt smartare än vad som sker i . För det andra måste produktionen av förnybar energi öka. 12.2Åtgärder för minskad energianvändning vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energislöseriet och därmed användningen av energi. Energi- och koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. Vi satsar totalt under på att ge människor och företag större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Vi föreslår också införande av vita certifikat som gör att de privata investeringarna i hållbar energiförsörjning kommer att öka. 12.3Åtgärder för ökad produktion av förnybar energi vill stimulera till satsningar på förnybar energi som underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val, som det skapar många nya jobb. Vi vill behålla eller öka stöden inom flera av de områden där regeringen nu skär ner och fasar ut. vill att alla ska kunna bli elproducenter och producera sin egen el. Vi är övertygade om att människor och företag som ges större makt över sin energisituation vill minska sin energianvändning och utvinna egen energi från solpaneler, små vindsnurror eller andra förnybara energikällor. Därför vill vi göra det möjligt för människor att dra av sin egen elproduktion från den el de köper från nätet, så kallad nettodebitering. Vi vill också stödja människor som vill byta ut direktverkande elvärme mot fjärrvärme eller förnybara energikällor och införa ett fastprissystem som stimulerar produktionen av förnybar energi. 13En ny och breddad säkerhets- och försvarspolitik Det övergripande syftet med de grönas försvarspolitik är att skapa en fredligare och säkrare värld. I enlighet med principer har ett ansvar för att främja internationell fred och säkerhet. anser att ska förbli militärt alliansfritt och vi anser inte att ett medlemskap i skulle främja världsfreden. anser att säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart rent militära. De hot som och våra grannländer står inför är svåra att förutsäga, och de är gränslösa och komplexa till sin natur. De är inte i första hand av militär natur utan kan handla om miljö- och klimatkatastrofer i olika former, grov brottslighet och terrorism. Hoten kan också vara it-relaterade i form av cyberattacker. anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. Att möta dessa icke-militära hot kräver i många fall ökade insatser från samhällets sida. Det är insatser som i många fall kommer att kosta mycket pengar. Det står för oss helt klart att det inte är det militära försvaret som ska tackla dessa icke-militära hot. Det ska andra myndigheter göra. Nödvändigheten att ta sig an dessa hot understryker vikten av att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer för att möta de reella hoten mot vårt samhälle samt att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. Som en del i detta arbete satsar totalt fördelat på klimatanpassningsåtgärder, kallat klimatanpassningsmiljarden (Klamp). Vi vill att Myndigheten för sårbarhet och beredskap (MSB) ska göras huvudansvarig för klimatanpassningsarbetet, inte bara samordningsansvarig. Syftet är att kommuner och myndigheter ska kunna ansöka om bidrag för klimatanpassning, exempelvis åtgärder mot extrema väderhändelser som översvämningar och långsiktiga klimatförändringar, samt att MSB kan ta egna initiativ till klimatanpassningar som inte faller inom någon annan myndighets ansvarsområde. Utöver satsningen på klimatanpassning omfördelar vi resurser till de nationella skyddsstyrkorna, stärker arbete för it-säkerhet och skär ned på vapenexporten. är emot beslutet att satsa på vidareutveckling av JAS 39 E. anser att de stridsflygplan som redan förfogar över är tillräckligt för behov. Mindre uppgraderingar kommer att behövas men vi anser inte att ett helt nytt flygplan behöver utvecklas och anskaffas. Vi anser också att regeringen föregripit den analys som Försvarsberedningen och borde ha gjort innan fattar beslutet.