mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:100 ekonomiska vårproposition är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiet bildades med det övergripande målet att formera en demokratisk, politisk rörelse som skulle slå vakt om den gemensamma nationella identitet som utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Partiets ambition är att kombinera de bästa elementen från de traditionella höger- och vänsterideologierna. Vi bejakar lag och ordning, gemensamhetsskapande traditioner, samhällsbärande institutioner och bevisat välfungerande naturliga gemenskaper i form av familjen och nationen. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Ett samhälle där alla medborgare också garanteras en hög grundläggande nivå av ekonomisk och social trygghet. Vi inser att vi i likhet med alla andra människor har ofrånkomliga fel och brister och tror därför inte att ett perfekt, utopiskt samhälle är möjligt att uppnå. Genom att basera vår politik på ovan nämnda strävanden och genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi dock kunna återskapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. Detta är den övergripande målsättningen med partiets verksamhet. I denna vårbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Huvudinriktningen är att redogöra för de satsningar som är aktuella under den kommande budgetperioden fram . Vissa reformer låter sig dock inte göras varför en del av våra förslag till åtgärder ligger längre fram i tiden. Vi visar i denna budget att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande åtgärder å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. positiva ekonomiska utveckling till trots biter sig arbetslösheten fast vid oroväckande höga nivåer. I höstbudgeten förordade vi en rad åtgärder som syftade till att slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden och komma till rätta med den höga arbetslösheten, inte minst för våra ungdomar. Bland annat föreslog vi en storsatsning på lärlingsjobb och förenklade turordningsregler. Vi står fast vid dessa åtgärdsförslag, som vi också lanserar nya åtgärder för tillväxt och ökad sysselsättning. Vi pekar i denna budget särskilt på dagens stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, och vi presenterar lösningarna. Vi gör det utifrån den lika enkla som självklara utgångspunkten att det svenska folket inte är obildbart. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inget egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. 1.2.1 Ett åtgärdspaket för ökad sysselsättning och minskad ungdomsarbetslöshet Den så kallade arbetslinjen har gått i stå. Regeringens idéfattigdom på hela det arbetsmarknadspolitiska området är skrämmande. Regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften har varit väldigt dyr i förhållande till resultatet. Tillika visar i princip hela den samlade ekonomiska expertisen att den generella ungdomsrabatten varit alltför kostsam givet det mätbara resultatet av den.1 2 3 föreslår därför en återställning av den generella avgiften och ett slopande av ungdomsrabatten. Det reformutrymme som detta skapar vill vi använda till att förbättra småföretagens villkor och bekämpa arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten i synnerhet. Medlet för detta är ett antal kraftfulla reformer inom det utbildningspolitiska, näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska området. Vi lyfter fram ett helt åtgärdspaket i form av bland annat följande: En sänkning av arbetsgivaravgiften riktad mot små och medelstora företag. Ett reformerat sjuklöneansvar riktat mot småföretagare i syfte att minska deras börda vid sjukfrånvaro och på så sätt öka deras anställningsbenägenhet. Lärlingsjobb helt befriade från arbetsgivaravgifter som riktas särskilt till unga. En utökning av antalet undantag i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd, vilket skulle slipa ned trösklarna till arbetsmarknaden i synnerhet för ungdomar. En utveckling och förstärkning av starta-eget-bidraget, som bland annat syftar till att göra det lättare för unga att starta företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond med syfte att stimulera entreprenörskap och innovationsutveckling. En återställning av regeringens besparing på gymnasieskolan, fler nya komvuxplatser, en kraftfull satsning på liksom på naturvetenskap och teknik inom den högre utbildningen. Ett införande av mer ansvarsfulla regler för såväl arbetskraftsinvandring som asyl- och anhöriginvandring i syfte att förhindra en påspädning av de strukturella problemen på arbetsmarknaden och minska de undanträngningseffekter som i första hand drabbar ungdomar och de invandrare som fått uppehållstillstånd i landet. Som vi tidigare påpekat är det vår bedömning att ännu ett jobbskatteavdrag inte är det mest effektiva sättet att öka sysselsättningen. Under förutsättning att finansieringen av ett femte jobbskatteavdrag sker genom en besparing på den kostsamma massinvandringspolitiken och på så vis inte på samma sätt konkurrerar om reformutrymmet med mer verkningsfulla sysselsättningsåtgärder är vi dock beredda att diskutera frågan med regeringen. 1.2.2Garanterad och höjd a-kassa Enligt innebär en tillfredsställande a-kassa en central parameter inom arbetsmarknadspolitiken. A-kassan är en omställningsförsäkring och ska möjliggöra för den som blivit av med sitt arbete att söka anställning specifikt inom sitt kompetensområde i stället för att nödgas acceptera det första jobberbjudande som ges. Vi har därför som ambition att höja ersättningstaket till /dag som vi föreslår en återgång till den så kallade 100-dagarsregeln. Vi vill även förbättra reglerna för deltidsarbetslösa och förespråkar en återgång till den så kallade 300-dagarsregeln. Tillika anser vi att a-kassan är en så pass fundamental del av både arbetsmarknaden och välfärden att den bör vara garanterad och helt finansierad av det offentliga. I samband med reformeringen av a-kassan föreslår vi även att Arbetsförmedlingen och slås ihop till en och samma myndighet med ansvar för den nya garanterade a-kassan. En sammanslagning minimerar risken för att människor hamnar mellan två stolar och underlättar för bekämpning av bidragsfusk. Utvecklingen inom den svenska kriminalpolitiken har under gått åt fel håll. Att återställa tryggheten i hemmen och på våra gator och torg är en av allra mest prioriterade uppgifter. Vi har presenterat en rad åtgärder inom det kriminalpolitiska området i form av bland annat ökat vittnesskydd, förbättrad säkerhet i domstolar, offentligt register över dömda pedofiler, straffskärpningar inklusive riktiga livstidsstraff, utvisning av kriminella invandrare, införande av tredje-gången-gillt-principen, återinförande av gränskontroller och mycket annat. Nytt för denna motion är att vi också presenterar en förstärkt satsning på polisen. Det har uppmärksammats att polisen ägnar en väldigt liten del av sin arbetstid åt synligt polisarbete på gator och torg. inser att problemen med effektiviteten inom hela rättskedjan i allmänhet och polisen i synnerhet härrör från strukturella problem snarare än på avsaknad av ekonomiska resurser. Det finns även en bred politisk enighet om behovet av en omorganisation av polisen. Detta kommer dock att ta och vill därför redan nu sjösätta en riktad satsning för att möjliggöra fler synliga poliser på gator och torg. Vi vill därför avsätta till insatser som syftar till att frigöra resurser till synligt polisarbete i offentliga miljöer. Detta kan handla om att resurser avsätts så väl till nya poliser, till civil personal som kan avlasta poliserna som till ny teknisk utrustning som kan förbättra effektiviteten inom polisarbetet. Vi är öppna för att detta anslag blir permanent men avser först följa hur omorganisationen av Polisen fortlöper. Vi presenterar i denna vårbudget flera skarpa förslag på invandringsområdet som bedöms minska asyl- och anhöriginvandringen . Bland annat ska asyl huvudsakligen beviljas åt personer som uppfyller kriterierna i . Uppehållstillstånd ska utdelas på temporär i stället för permanent basis och kunna återkallas, exempelvis om brott begås eller om grunden för uppehållstillståndet förändras. Vi vill även skärpa kraven för anhöriginvandring, bland annat genom att försörjningsansvaret för den anhöriginvandrade åläggs anknytningspersonen. vill ha en svensk sjukvård i världsklass. Vi aviserar här förslag om en återställning av högkostnadsskyddet, en akut- och tillgänglighetsmiljard, förbättrad tillgänglighet inom ambulanssjukvården samt mycket annat. Vi har även flera konkreta förslag för att värna och underlätta för våra äldre, såsom fler trygghetsboenden, kategoriboenden med husdjursprofil, matreform och stärkt anhörigstöd. har alltid betraktat pension som uppskjuten lön. Vi anser det därför orimligt att lön och pension beskattas olika. Många pensionärer lever med mycket små eller obefintliga marginaler. Ett avskaffande av den orättvisa straffbeskattningen av pensionärer skulle avhjälpa situationen för hundratusentals pensionärer. Vår ambition är således att , och alltså allra , låta jobbskatteavdragets alla fyra steg även omfatta inkomst av pension. Detta är i första hand en rättvisefråga men handlar även om att stimulera konsumtionen hos en grupp som nödgas vrida och vända på varenda slant. försvarspolitik måste vara långsiktig. Omvärldsförhållanden kan ändras snabbt men att rusta upp ett starkt försvar tar . aviserar kraftiga satsningar på Försvarsmakten, med huvudmålsättningen att ska ha sex mekaniserade brigader att tillgå . Satsningarna omfattar bland annat att JAS ska uppgraderas till E/F-modellen och beställas löpande med målet 100 uppgraderade plan . Vi vill också att den allmänna värnplikten ska återinföras för att trygga Försvarsmaktens personalförsörjning. Fram till den tid återfår ett verkligt existensförsvar anser vi också att en paus från medverkandet i internationella insatser är nödvändig. är det enda verkligt EU-kritiska partiet i riksdag. Även om delar av den övriga oppositionen uttrycker sig EU-kritiskt kvarstår faktumet att de inte är kritiska mot i sak, det vill säga att makt överförs från nationell till överstatlig och federal nivå, utan enkom mot att unionen inte driver rätt politik. kommer alltid att värna om suveränitet och rätt till självbestämmande, alldeles oavsett vilken politik EU driver i övrigt. ser den stora förtjänsten i den inre marknaden och frihandeln men inte i den politiska union som sakta men säkert växer fram. Vi förespråkar därför ett utträde ur Europeiska unionen där kvarstår som medlem i EES, i likhet med vårt grannland . Den svenska gruvnäringen har en lång tradition och har bidragit till att göra till en rik nation. Näringen upplever nu en renässans orsakad främst av stigande råvarupriser. Även om det till stor del är externa faktorer, exempelvis den ökande kinesiska efterfrågan, som driver näringen så finns det oerhört mycket att göra från politiskt håll. Regeringens passivitet i frågan är oroväckande. lanserar i denna vårbudget ett flertal åtgärder med satsningar på järnvägar, utbildning samt utökade resurser och arbetsuppgifter åt geologiska undersökning. förespråkar även en reformering av den nuvarande mineralersättningen med syfte att möjliggöra en aktiv gruvpolitik. är av åsikten att kommunaliseringen av den svenska skolan har lett till stora olikheter i skolväsendet. För oss är det en självklarhet att alla svenska elever ska ha rätt till en likartad skolgång, oavsett var i landet de är bosatta. Skolan måste därmed återförstatligas. Detta kommer förvisso vara ett projekt som sträcker sig längre än en budgetperiod, men vi vill omgående starta en statlig utredning på temat. Vi är också kritiska mot hur riskkapitalismen har blivit en stor aktör inom friskoleverksamheten och deklarerar klart och tydligt två deviser: att ta ut vinst i form av utdelning från skolans verksamhet ska vara i lag förbjudet och friskolor ska enbart få tillstånd att starta verksamhet om det kan påvisas att de fyller en funktion som den kommunala skolan inte kan tillgodose, såsom en viss språklig inriktning eller motsvarande. Vi avser även att återföra gymnasieskolan de medel som regeringen sparade in genom höstpropositionen 2011. Avregleringen av den svenska järnvägen har blivit ett misslyckande. Inte bara har kritiken uteblivit mot den av EU påtvingade avregleringen i form av avregleringsdirektivet; alliansregeringen har i själva verket valt att gå längre än vad direktivet föreskriver. De andra länder som har avreglerat sin järnväg fullt ut, likt , har senare valt att återreglera. menar att ansvaret för operatörer och för järnvägsnätet ska ligga på en och samma huvudman. De avtal som redan har ingåtts ska givetvis respekteras men det är vår åsikt att de inte ska förnyas när de löper ut och att järnvägen helt bör återregleras. Vi kommer även att föreslå utökade resurser till såväl underhåll som utbyggnad av tågtrafiken. Det är åsikt att det svenska biståndet i alltför stor utsträckning präglas av bristande effektivitet och resultatinriktning. Vi omprövar synen på bistånd och intar ett mer pragmatiskt och flexibelt förhållningssätt som vi fokuserar på färre länder. Vi väljer också att avbryta biståndet helt till så kallade icke ODA-länder, exempelvis och . etablerar vi ambitionen att det svenska biståndet ska hållas på FN:s rekommenderade nivå om av BNI. 1.2.13Återställd restaurang- och cateringmoms Regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen var en oerhörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och även om det är för tidigt att mäta resultaten av sänkningen har studier gjorts som bedömer att antalet jobb uppgår till som högst ett par tusen.4 Jämförelser med , där en liknande satsning blev en direkt besvikelse, bekräftar denna analys. pragmatiska hållning gör att vi prioriterar annorlunda och helt kommer att återställa restaurangmomsen . Det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb. Några av dessa åtgärder har redan nämnts ovan. 1.2.1Ett åtgärdspaket för ökad sysselsättning och minskad ungdomsarbetslöshet2 1.2.2Garanterad och höjd a-kassa3 1.2.13Återställd restaurang- och cateringmoms6 5.6.3Efter a-kassan: jobb- och utvecklingsgarantin reformeras i grunden20 5.7Gästarbetarsystem inte fri arbetskraftsinvandring21 5.10.1En arbetslöshetsförsäkring med folklig förankring23 6.3.1Statlig garanti för skadestånd till brottsoffer29 6.3.2Vittnesskydd och ökad säkerhet i domstol30 6.3.3Offentligt register över dömda pedofiler30 6.4Hårdare tag mot brottsligheten31 6.4.1Straffskärpningar och riktigt livstidsstraff31 6.4.3Borttagande av preskriptionstid för grova brott32 6.4.5Fotboja vid frisläppande av grova brottslingar33 6.4.6Ändra regeln om frigivning efter två tredjedelar av tiden34 6.5.3Svenska polismyndigheter blir till en35 6.6Punktinsats mot den organiserade brottsligheten35 6.7Fler synliga poliser!36 7.2Kommunaliseringen av den svenska skolan37 7.3Det fria skolvalet och friskolereformen39 7.4Uttag av vinst i friskolor41 8.1En svensk sjukvård av världsklass44 8.2En akut- och tillgänglighetsmiljard45 8.3Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens46 8.5Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar47 8.8Vård i livets slutskede48 8.9Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården49 8.12Trygghet på äldre dagar51 8.12.2Förbättrad livskvalitet för äldre52 8.12.4Riktade insatser för att motverka brott mot äldre52 8.13.1Nationella riktlinjer för vård av barn och unga53 9.1.39.1.3 Återreglering av järnvägen57 9.2.5Sveriges geologiska undersökning och Bergsstaten60 9.3.5Biobränslen och nya energikällor64 9.4.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd64 9.4.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner66 9.4.5En ren och grönskande natur66 10.1Försvarets mål och uppgifter74 10.7Anskaffning av materiel och anläggningar81 11.1Satsningar på gemenskap, tillgänglighet och hälsa81 12.1.1Massinvandring eller välfärd?85 12.1.3Skärpta krav för anhöriginvandring88 12.1.4Från mångkultur till assimilering89 12.1.5Asylrätten urholkas avslag leder inte till återvändande90 13Bistånd och internationell samverkan92 13.1.2Ökad hjälp till världens flyktingar92 13.2.1Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida)94 13.2.4Svenska och multilaterala organisationer95 13.4Nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete97 14.1Samarbetet som förlorade verklighetsförankring98 14.2En allt tydligare överstatlighet99 14.3.2Dags att omförhandla medlemskapet101 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som motionen föreslår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftigt minska invandringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera det svenska biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika beskattning av inkomstslagen tjänst och pension. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar för ett effektivare rättsväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en garanterad och gemensamt finansierad a-kassa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghet i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprusta det svenska försvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återställa restaurang- och cateringmomsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återförstatliga skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återreglera järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på en aktiv gruvpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska träda ut ur EU. Den svenska ekonomin är i ett europeiskt perspektiv tämligen stabil. Statsfinanserna är relativt EU goda och räntorna låga. Vi ser ett antal tecken på att ekonomin vänder åt rätt håll, inte minst vad gäller börsen som stigit kraftigt. Ett stort hot mot den svenska ekonomin är att exporten till har blivit lidande, dels på grund av att euron försvagats gentemot den svenska kronan, dels på grund av det svaga tillstånd som flertalet euroländer befinner sig i. Detta motverkas dock av att håller räntan låg och därmed mildrar kronans appreciering. Den stora utmaningen för svensk ekonomi är att få bukt med arbetslösheten. I synnerhet måste ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten tacklas. ligger sämst till i vad gäller ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslösheten har stigit kraftigt sedan 2008.5 6 Regeringen har inte förmått att betrakta arbetsmarknadspolitiken med något annat än ett renodlat plånboksfrågeperspektiv och har därmed missat flera centrala parametrar i en aktiv och väl fungerande arbetsmarknadspolitik. Arbetslösheten bedöms ligga kvar över jämviktsarbetslösheten (Nairu) ända , vilket, om så sker, skulle innebära att arbetslösheten har legat över Nairu under i princip hela alliansregeringens styre fram till nästa val 2014.7 Den så kallade arbetslinjen är alltså både otillräcklig och ofullständig. Det enskilt största hotet mot svensk ekonomi är situationen i euroområdet. De länder som valt att avskaffa sin självständiga penningpolitik skapar problem såväl för sig själva som för resten av världen. Skuldavskrivningen i skedde förhållandevis ordnat och landet lyckades därmed köpa sig viss respit, men kvarstår betydande osäkerheter kring hur statsskuldskrisen ska kunna lösas. Den grekiska situationen är inte permanent löst och en liknande utveckling är dessutom sannolik i och . Det nuvarande, relativa lugn vi upplever innebär att varit framgångsrika i att skjuta problemen framför sig ännu . Den gemensamma valutan omöjliggör en depreciering, vilket tvingar fram mycket smärtsamma lönesänkningar och andra åtdragningar hos de sydliga ekonomierna. Detta i sin tur leder till politisk oro av det slag fortsatt upplever och i allra värsta fall tappar statsmakten helt enkelt kontrollen över sina funktioner. Det folkliga missnöjet är således ett större hot än marknadens nycker. Visserligen kan ECB välja att underlätta situationen genom att föra en expansiv penningpolitik, men detta skulle i stället skapa missnöje norrifrån, där ekonomier med relativ ordning och reda kommer få uppleva en onormalt hög inflation. I synnerhet har mycket smärtsamma minnen av hyperinflation och kommer därför sannolikt motsätta sig en höginflationspolitik. vänder således folk emot sina folkvalda, liksom det vänder hela länder emot sina grannar. Lågkonjunkturen i blir sannolikt långvarig emedan de strukturella obalanserna kvarstår. Regeringen har fört en väldigt passiv finanspolitik genom krisen. En mer expansiv och framför allt en tidigarelagd aktiv finanspolitik skulle påskynda återhämtningen av ekonomin, öka resursutnyttjandet samt minska arbetslösheten. Om en finanspolitisk reform sjösätts tidigare i stället för senare innebär det betydande välfärdsvinster det tar för reformen att ge effekt. Trots möjligheter har regeringen valt den passiva linjen. I princip all finanspolitisk stimuli har bestått av jobbskatteavdraget. Den tycks helt enkelt inte kunna se att det finns andra faktorer än de renodlade plånboksfrågorna. Exempelvis hade inte minst satsningar på infrastruktur renderat en ökad tillväxt. Belastningarna på järnvägsnätet har ökat mer än investeringarna, vilket har haft till följd att det finns ett flertal flaskhalsar på vårt gemensamma nät. Flaskhalsarna begränsar tillväxten och kostar därtill pengar. En ytterligare krona satsad på järnvägen, hade sannolikt skapat mer sysselsättning än en ytterligare krona till jobbskatteavdraget. Inte heller har regeringen förmått investera i utbildning för arbetsmarknadens behov. Det faktum att vi har en oroväckande hög arbetslöshet som många företag, inte minst inom gruvnäringen, skriker efter arbetskraft tyder på en passiv, närmast laissez-faire- liknande, inställning. En aktiv arbetsmarknadspolitik förutsätter ett verklighetsförankrat perspektiv såväl i plånboksfrågorna som inom utbildning, forskning, infrastruktur och energi. satsar enorma summor på helt fel saker. Kostnaden för den ansvarslösa invandringen, det ineffektiva biståndet och den svällande EU-avgiften uppgår till varje enskilt budgetår en gigantisk transferering från de svenska skattebetalarna till något som ligger långt ifrån våra gemensamma, svenska intressen. vill fokusera på rätt saker och vågar göra de nödvändiga prioriteringarna. Vi vill prioritera det som ger arbeten här i , riktiga arbeten och inte subventionerade instegs jobb eller fas 3-jobb. Vi satsar på en aktiv och väl avvägd arbetsmarknadspolitik med ett resultatinriktat och pragmatiskt förhållningssätt. Vi satsar kraftigt på utbildning och på infrastruktur. Vi vill föra en aktiv politik inom de näringar där det finns starka ömsesidiga intressen mellan stat och näringsliv. Till detta frigör vi resurser genom väl avvägda prioriteringar. En större del av vårt liv som vuxna människor kretsar kring vårt arbete.