ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A228 · 2012-10-03 00:00:00 — Lönebidrag för personer med arbetshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ändra villkoren och nivåerna för lönebidrag. Regeringens mål för Arbetsförmedlingen är att övergången från lönebidrag till arbete utan stöd ska öka , men har utvecklingen gått åt andra hållet. gick strax av de anställda med lönebidrag vidare till ett arbete utan stöd. Det har blivit svårare att hitta lönebidragsplatser, och det är svårt att ta nästa steg efter det. Personer med arbetshinder är ett samlingsbegrepp för de hinder av olika slag som kan finnas för att komma ut på arbetsmarknaden. Det kan vara sociala, psykiska eller fysiska hinder som omöjliggör ett arbete utan stöd och subvention för anställning. Lönebidrag för en person med någon form av arbetshinder har i många fall varit en nödvändighet för att arbetsgivaren ska ha råd att anställa. Lönebidraget har möjliggjort en win-win-situation för många människor att komma ut på arbetsmarknaden och få arbeta efter sin förmåga. Ett problem som med säkerhet har påverkat tillgången på platser handlar om kravet på arbetsgivaren att kunna betala en kollektivavtalsenlig lön. Om arbetsgivaren inte tillhör en arbetsgivarorganisation finns heller inte en naturlig motpart på den fackliga sidan. För till exempel föreningslivet som har små resurser handlar det också om möjligheten att kunna betala sin del av lönen. En annan sak är de arbetsintegrerande sociala företagen. Dessa har personer med någon form av offentliga ersättningar, till exempel lönebidrag. Tanken är att deltagarna i ett kooperativ en ideell eller ekonomisk förening ska kunna väljas till styrelseledamöter för att vara delaktiga i företagens verksamhet och utveckling. Ett antal personer har stött på patrull på grund av det här och fått välja mellan att vara anställda eller styrelseledamöter. Likaså kan inga närstående till personer med stöd vara styrelseledamöter i det sociala företaget. Detta motverkar direkt tanken med att skapa egenmakt för deltagarna, som ofta haft en tuff bakgrund med sina arbetshinder. Detta gynnar ingen. Det är inte till gagn för företagen som vill ta emot lönebidragsanställda men inte kan på grund av nivån på egeninsatsen av lönebidraget och kravet på kollektivavtal. Det är inte heller ett stöd för personer med arbetshinder som behöver komma ut på arbetsmarknaden i till exempel sociala företag. Regeringen bör därför utreda möjligheten att göra om villkoren och nivåerna för lönebidragen.
mot · H002A229 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen avseende ett förbud mot att säga upp fast anställd personal och ersätta den med personal från bemanningsföretag. är arbetslösheten hög och många människor lever i en väldigt otrygg tillvaro. Vi vet att ett fast arbete är en grundförutsättning för att kunna bygga upp sitt liv, skaffa bostad, familj med mera. Många unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden och allt fler äldre blir av med sina arbeten. är det många företag som anlitar bemanningsföretag när det uppkommer arbetstoppar inom företaget. Men i allt högre grad används arbetskraft från bemanningsföretag inte enbart som ett komplement vid hög arbetsbelastning i företaget utan istället för ordinarie arbetskraft. Man avskedar den ordinarie personalen och ersätter den och dess arbetsuppgifter med personal från bemanningsföretag. Detta gör att antalet fasta arbeten av arbetsmarknadens totala del minskar drastiskt. Detta är ett mycket allvarligt problem ur många synvinklar, inte minst för den enskilde individen.
mot · H002A230 · 2012-10-03 00:00:00 — Utveckling av det nordiska samarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet. De nordiska länderna blir alltmer en gemensam arbetsmarknad, varför det är viktigt att underlätta rörligheten på denna växande arbetsmarknad. Det innebär större utbud av arbetsplatser för den enskilde, men också att kraven på individens rörlighet på arbetsmarknaden har skärpts. Det geografiska arbetsmarknadsområdet vid arbetslöshet har utökats till att inte endast omfatta , utan i gränstrakter även de nordiska länderna. Regelverket som anger på vilket sätt man ska stå till arbetsmarknadens förfogande vid arbetslöshet har även det förändrats. Detta ställer krav på åtgärder för att motverka problem som uppstår, när man bor i ett land och arbetar i ett annat. Det nordiska samarbetet har långa anor och i huvudsak är våra samhällssystem lika. Men det finns skillnader i regelverk, trots att man vid olika tillfällen har tillsatt grupper med uppdraget att undanröja svårigheterna. Det handlar ofta om frågor som är relaterade till arbetet, exempelvis trygghet vid arbetslöshet och vid sjukdom, ersättning till handikapputrustning på arbetet, arbetsresor och liknande frågor. Ofta beror hindren också på otydlighet i hur regelverken ska tolkas eller på bristande information och samverkan mellan myndigheter i eller mellan myndigheter i och i de olika länderna. Det är angeläget att dessa hinder undanröjs så att människor enklare kan röra sig mellan länderna och bo och arbeta i olika nordiska länder på lika villkor.
mot · H002A231 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta bli försökskommun med möjlighet för Arbetsförmedlingen att kunna tillämpa regelsystemet mer flexibelt utifrån givna verksamhetsmål. Arbetsförmedlingen är starkt begränsad när det gäller att hjälpa ungdomar att hitta ett nytt jobb. De styrs av ett strikt regelverk som ofta kan sätta käppar i hjulet för en ung människas väg in i arbetslivet. Flera av ungdomarna skrivs in i den så kallade ungdomsgarantin där de får en ersättning på . Syftet med garantin är att ungdomarna ska in på praktik eller utbildning. En del ungdomar hänvisas till praktik eller utbildning på annan ort. Framförallt de som bor i mindre samhällen. Till sin hjälp får man subventionerade busskort för att kunna ta sig till sin praktik eller utbildning. Med tanke på deras låga inkomst är dock egeninsatsen på alldeles för hög. Arbetsförmedlaren har inga möjligheter att stödja den unge ekonomiskt. Egeninsatsen är ungefär halva deras inkomst. Det är dessutom omöjligt att flytta eller skaffa sig ett eget boende då inkomsten är så låg. På grund av bristande verktyg från Arbetsförmedlingen blir nödvändiga insatser omöjliga. När det gäller resor så har Arbetsförmedlingen befogenhet att betala långa resor, inklusive övernattning, för anställningsintervjuer. Däremot får de inte bevilja reseersättning till jobbmässor och liknande. Dessutom måste de som är inskrivna i garantin besöka Arbetsförmedlingen , även om arbetsförmedlaren inte tycker det finns någon nytta med det. Det kostar naturligtvis pengar för den enskilde. Väl ute på praktik så är perioden begränsad , därefter måste man byta arbetsgivare, men är en för att leda till en anställning. Med den stupstocken hjälps inte den unge som behöver visa upp sig för en arbetsgivare, administrativa regler är alltså hinder i vägen. Vi kan här jämföra med provanställningar som vanligen är . I de fall en person nekar eller faktiskt inte kan ta en utbildning eller praktik eller missar ett möte, kastas ut från garantin och många har då enbart försörjningsstöd att överleva på. I en liten kommun, som , har Arbetsförmedlingen god kunskap om de ungdomar som är inskrivna. De har också goda kunskaper om hur, och var, dessa ungdomar skulle kunna få ett arbete eller en praktik. De har också god kunskap om företagen på orten och vilka som vill och kan nyanställa. Tyvärr begränsas arbetsförmedlaren för mycket av regelverken för att kunna genomföra optimala insatser till gagn för de arbetslösa ungdomarna. Vi måste våga lite på arbetsförmedlarna att de gör ett bra jobb. Regelverket måste kunna tillämpas mera flexibelt, där målen för verksamheten och professionalismen hos arbetsförmedlaren är styrande och tas tillvara. Här skulle vara utmärkt som försökskommun där Arbetsförmedlingen ges möjlighet att kunna tillämpa regelsystemen mera flexibelt. Med stöd av utvärdering efter försöksperioden skulle arbetssätt hos arbetsförmedlingen och utformning av regelsystemen kunna utvecklas till gagn för de arbetslösa. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att starta en sådan försöksverksamhet.
mot · H002A232 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönekartläggning och jämställdhetsplaner. fanns det lagkrav att lönekartläggning och jämställdhetsplan skulle göras av arbetsgivare med fler än 10 anställda. säger lagen att arbetsgivare med minst 25 anställda är skyldiga att göra lönekartläggning . Likaså när det gäller att göra en jämställdhetsplan. rekommenderar att lönekartläggning ändå bör göras . Jämställdhetsplanen ska innehålla de mål och åtgärder som behövs på arbetsplatsen för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön inom områdena arbetsförhållanden, föräldraskap, trakasserier, rekrytering samt utbildning och kompetensutveckling. Planen ska enligt diskrimineringslagen innehålla en redogörelse för vilka av åtgärderna som arbetsgivaren tänker påbörja eller genomföra . Jämställdhetsplanen ska också innehålla en handlingsplan för jämställda löner. I en rapport från fackförbundet konstateras det att efter lagändringen så har de årliga kartläggningarna blivit färre. Eftersom lönekartläggning ska fungera som ett instrument för att komma tillrätta med osakliga löneskillnader så innebär färre kartläggningar att skillnader får kvarstå. När JämO på uppdrag gjorde en stor undersökning kunde man konstatera att lönekartläggningen gav resultatet i att mer än 5 808 personer, varav var kvinnor, fick högre lön. Det är något som talar för behovet av årlig kartläggning. Bland fackligt förtroendevalda i TCO-förbunden uppger att man anser att löneskillnader ska kartläggas . Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett av delmålen är följande: Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Det är uppenbart att om delmålet om ekonomisk jämställdhet ska kunna uppnås så måste osakliga löneskillnader synliggöras och elimineras. Därför bör tillkännage som sin mening att lönekartläggning och jämställdhetsplaner ska göras av arbetsgivare med fler än 10 anställda.
mot · H002A237 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur ungdomsarbetslösheten ska utrotas. Den ekonomiska krisen och den borgerliga regeringens politik gör att arbetslösheten i är historiskt hög. Den allt för höga ungdomsarbetslösheten sätter djupa spår i samhället. av ungdomarna i åldern hoppar av gymnasieskolan och de måste givetvis tillbaks dit. Det är skolans ansvar att se till att ungdomarna får en så intressant och anpassad utbildning så att de klarar av gymnasiet. Men ungdomsarbetslösheten i gruppen är ännu högre. Detta utanförskap måste utrotas. Efterfrågekris medför bristande efterfrågan på arbetskraft. Regeringens avsaknad av omfattande krispolitik gör skadan ännu större. Den grundläggande orsaken till ungdomsarbetslösheten är konjunkturell. Det är brist på efterfrågan i världsekonomin som gör att efterfrågan på arbetskraft är svag. Det drabbar ungdomarna hårdast. Därtill kommer problemet med de många visstidsanställningarna. Varannan ung människa har en tidsbegränsad anställning. Ungdomarna är arbetsgivarnas konjunkturregulatorer. Vid tillfälliga anställningar uppstår ofta arbetslöshetsperioder. Därför måste ungdomar få en fastare anknytning till arbetsmarknaden. Den strukturella ungdomsarbetslösheten beror på att det finns brister och avsaknad av utbildning, erfarenhet och nätverk mellan skola och arbetsliv. I flera branscher fungerar övergång mellan skola och arbetsmarknad dåligt. Därför måste arbetsmarknadspolitiken få stöd från utbildningspolitiken. Exempelvis måste möjligheterna till arbetsplatspraktik bli bättre, komvuxplatserna bli fler och samverkan mellan skola och arbetsliv tätare. Samverkan mellan skola och arbetsliv måste dessutom stärkas på grundskolenivå. Det individuella stödet, liksom studie- och yrkesvägledningen ska vara så bra att alla kan komma in i gymnasiet. Rätten till en andra, tredje och fjärde chans måste tillgodoses genom vuxenutbildning eller genom fler möjligheter inom folkbildningen. I rådande konjunktur krävs det ökade volymer. Yrkesvux och fortsatta utveckling ska utgå från arbetsmarknadsbehov och utvecklas utifrån de krav på kvalité och innehåll som branschen ställer. Dessutom borde ett särskilt ungdomsprogram tas fram där alla arbetslösa ungdomar erbjuds praktik, utbildning eller arbetsplatsförlagd utbildning. Kommuner och landsting borde ge ungdomar möjlighet att gå bredvid ordinarie personal för att lära upp dem inför kommande pensionsavgångar. Praktiken kan med fördel varvas med teori för att få ge ungdomarna en fördjupad kunskap och ett yrke som leder till jobb.
mot · H002A238 · 2012-10-03 00:00:00 — Kombinerat föräldrastödssamtal och integrationsprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldrastödssamtal som metod för integration. Erfarenheterna av att vara förälder är något som förenar människor oavsett språk och kultur. Det har visat sig vara ett framgångsrikt sätt att arbeta för integration att utgå från den gemensamma grunden som många känner i att vara förälder. Många deltagare uttrycker att de i samtalsgrupper de deltagit i, sedan de kom till har haft möjlighet att diskutera frågor om barnuppfostran, föräldraskap och relationer. Det upplevda behovet av handfasta tips och råd är stort. Det finns mycket få platser i det svenska samhället för människor att mötas i dessa samtal. Att utgå från barnens upplevelser är alltså ett bra sätt att närma sig känsliga ämnen. Att man som deltagare kan uttrycka sina tankar och erfarenheter på sitt eget språk bidrar till ett bättre samtal. Samma eller liknande referensramar och erfarenheter bidrar till en vi-känsla. I en grupp med deltagare från olika delar av världen, till exempel inom sfi-verksamhet, kan man istället enas om och känna samhörighet kring barnens bästa trots olika bakgrund. Det är också viktigt att samtalsledarna har bred språkkompetens, god kontakt med lokalsamhället och är positiva förebilder eller nyckelpersoner i den miljö där de befinner sig, för att få ett bra resultat, både vad gäller integration och ett bra samtal om föräldraskap med barnets bästa som ledstjärna. Detta visade sig i följande exempel: Kan inte vi få flera träffar där vi får lära oss mer om samhället och om barn?, säger en deltagare i . kvinno- och tjejjourers, SKR:s, projekt barnens perspektiv har genomfört samtalsgrupper och träffar med totalt 1 600 utlandsfödda föräldrar i och Malmös förorter. Samtalsgrupperna i det föräldrastöds- och integrationsprogram som utvecklades inom Ur barnens perspektiv har fokus på våld i nära relationer barnuppfostran och barns rättigheter. Det är viktigt att lyckade projekt som fått stöd av olika samhällsaktörer sprids t ex inom sfi-undervisning, myndigheter, idéburen verksamhet och andra samhällsaktörer. Regeringen bör därför ge egna myndigheter detta uppdrag i samverkan med Kommuner och Landsting, SKL, i överenskommelsens anda.
mot · H002A239 · 2012-10-02 00:00:00 — Erbjud långtidsarbetslösa att bli företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och personer som får ekonomiskt bistånd att bli företagare. säljer arbetsintegrerande sociala företag arbetsträning, rehabilitering och sysselsättningsmöjligheter till offentlig sektor. Deras affärsidé bottnar i att det från början finns en efterfrågan på dessa tjänster, men det som är signifikant för arbetsintegrerande sociala företag är att de även ger människor som annars inte skulle ta sig in på arbetsmarknaden en möjlighet att faktiskt lyckas med det. I de sociala företagen arbetar personer utifrån av sin egen förmåga. Det finns ett stort behov av verksamma verktyg för att minska arbetslösheten och startandet av arbetsintegrerande sociala företag, och entreprenörskap kan vara en möjlig väg till egenförsörjning och en väg ur utanförskapet. Regeringen bör skapa förutsättningar så att långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och de med ekonomiskt bistånd erbjuds möjlighet att bli företagare. Skall det vara möjligt så måste kommuner och myndigheter som Arbetsförmedlingen, och samverka. Arbetsförmedlingen bör ges i uppdrag att se till att en sådan samverkan sker i regioner och kommuner. Övriga myndigheter bör ges i uppdrag att samverka. Det är också viktigt att rådgivare och företagsfrämjare får ett uppdrag samt tid, resurser och kompetens att arbeta med långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna som vill bli företagare. Kommuner och arbetsförmedling bör samverka så att företagare i en upp-startsfas får ekonomisk trygghet. Företagare som lägger ned sin verksamhet bör snabbt återfå rätten till ekonomiskt bistånd.
mot · H002A240 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurserna till Arbetsförmedlingen. kunde media rapportera att Arbetsförmedlingen i återlämnat i outnyttjade resurser. Detta gjordes trots rekordhög arbetslöshet med tusentals arbetslösa som efterfrågar yrkesutbildning för att kunna kvalificera sig till de arbeten som finns på arbetsmarknaden och detta trots att företag och myndigheter i länet har problem med att få tag på rätt utbildad arbetskraft. Förklaringarna var många, men en torde vara oomstridd. Det regelverk och de anslagsvillkor som omgärdar myndighetens arbete försvårar förutsättningarna till effektiva och målinriktade insatser. Bristen på flexibilitet och ivern att detaljreglera har inneburit att de av angivna resurserna inte kunnat användas som det var tänkt. Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift på svensk arbetsmarknad. Den ska bland annat säkerställa att matchningen på arbetsmarknaden fungerar, att arbetslösa får tillgång till åtgärder och utbildningsinsatser och att utsatta grupper får rätt till särskilda stödinsatser. Uppdragen är många och viktiga för att få en bättre fungerande arbetsmarknad, inte minst , när har mycket hög arbetslöshet och rekordstor ungdomsarbetslöshet. Det är då inte rimligt att regelverkets och anslagsvillkorens utformning sker på ett sätt som motverkar Arbetsförmedlingens förutsättningar att fullfölja sitt uppdrag. För att Arbetsförmedlingen ska kunna sköta sitt uppdrag på rätt sätt krävs en förändrad anslagsstruktur som ger ökade möjligheter att effektivt använda de resurser som avsatt till Arbetsförmedlingen.
mot · H002A242 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i arbetslivet. Arbetslösheten är mycket hög i . Det allvarliga i situationen är att andelen arbetslösa som har varit arbetslösa har dubblerats . Dessutom har ungdomsarbetslösheten permanentats på en hög nivå. Arbetsmarknadspolitiska program är viktiga instrument för att hjälpa arbetssökande på vägen till ett nytt arbete. Arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning är bara några exempel på möjligheter till att komma tillbaka i arbetslivet. I denna situation med hög arbetslöshet har utbildning och arbetsmarknadspolitiska program särskilt stor betydelse. Därför är det viktigt att möjligheten att få del av arbetsmarknadspolitiska program ges på lika villkor. Det finns dock en del studier och undersökningar som visar att kvinnor inte får samma möjligheter som män. Lika möjligheter oavsett kön är en förutsättning för att vi ska kunna bryta de könsstrukturer som finns på den svenska arbetsmarknaden. Majoriteten i arbetsmarknadsutskottet menar att skevheter i deltagandet i arbetsmarknadsutbildning, när det till exempel gäller fördelningen mellan kvinnor och män, uppmärksammas och kan då åtgärdas i möjligaste mån. Det är för låg ambitionsnivå. Det är självklart att kvinnor ska ha samma möjlighet till arbete och egen försörjning som män. Därför måste alla hinder röjas ur vägen för kvinnors rätt till arbete och utbildning. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i är en av världens högsta. Detta förpliktar och förbinder oss att ständigt utveckla kvinnors möjligheter till ett jämställt deltagande i de arbetsmarknadspolitiska programmen.
mot · H002A243 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbetslöshet. Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas fortfarande kvinnor ofta acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand serviceyrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. arbetar cirka 200 000 personer ofrivilligt deltid, och en majoritet av dessa är kvinnor inom LO-kollektivet. Som deltidsanställd har man lägre inkomst, vilket påverkar ens ekonomi livet igenom. Dessutom har man sämre möjligheter att delta i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Forskningen visar också att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll. Heltidsarbete bör vara en norm på arbetsmarknaden. Det finns goda exempel inom kommuner och landsting runtom i landet där man har beslutat att föreslå att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet deltid en möjlighet. Sådana avtal kan tjäna som förebild för större delen av arbetsmarknaden. Vi ser att det finns många fördelar med att lösa frågan avtalsvägen. Men om det visar sig att parterna på arbetsmarknaden inte lyckas träffa breda överenskommelser om rätten till heltid kan lagstiftning vara ett verktyg. Heltid ska vara norm på svensk arbetsmarknad. Deltid ska vara ett undantag för den som inte kan, eller vill, arbeta heltid. Det kan till exempel gälla långtidssjukskrivna, som är en grupp som måste få arbeta deltid under arbetsträning och vissa kanske för gott. För många som varit långtidssjukskrivna är steget tillbaka till arbete stort och därför måste det vara möjligt att successivt öka arbetstiden. Annars kommer denna grupp att helt stå utan möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet. Det är viktigt att arbetslinjen även gäller denna grupp som har svårast att komma tillbaka till arbetslivet.
mot · H002A246 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten måste ta ett större ansvar för sjuka och arbetslösa. Försörjningsstödet fick ta ett större ansvar för försörjningen av den svenska befolkningen . Detta resultat kan man utläsa ur den sammanställning som gjorts av SCB . Nära 100 000 personer fick ekonomiskt bistånd från kommunerna. Det är fler än . som fler tvingades leva på kommunalt försörjningsstöd så minskade antalet personer som fick arbetslöshetsersättning till 88 000 personer. Dessa siffror från SCB är omräknade till helårspersoner enligt Dagens samhälle för att vara jämförbara. Denna utveckling kan inte fortsätta utan måste brytas. Staten måste gå in och ta ett större ansvar och inte överlämna till kommunerna att lösa det problem som staten traditionellt och lagstiftningsmässigt har ett stort ansvar för.