ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A221 · 2012-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över egenanställningens möjligheter att bidra till en stärkt arbetslinje. Egenanställning är en anställningsform som i praktiken till stora delar liknar eget företagande. I ett förhållande som liknar det hos ett bemanningsföretag men tvärtom kan man säga att den egenanställde hyr sin arbetsgivare. Denne ansvarar själv för sin affärsidé och att rekrytera kunder men överlåter det mesta av de praktiska administrativa detaljer som rör driften av företaget till ett egenanställningsföretag. Formellt sett är man anställd med rätt till samma trygghetssystem som gäller för en mer konventionell arbetstagarsituation. Företeelsen egenanställning dök upp i och har därefter blivit allt vanligare, särskilt . Drygt tio tusen svenskar driver egen verksamhet inom ramen för egenanställning och av dessa har kunnat gå från arbetslöshet till egen försörjning på detta sätt. För den som har en god affärsidé men inte lockas av det traditionella företagandets pappersexercis erbjuder egenanställning utmärkta möjligheter att snabbt komma igång med sin verksamhet. Det finns dock ett otydligt regelverk, särskilt rörande a-kassan, som drabbar den som i egenskap av arbetssökande vill prova att successivt utveckla en egen affärsidé inom ramen för egenanställning. Enligt vissa tolkningar kan nämligen egenanställning betraktas som eget företagande, vilket förhindrar människor från att på ett tryggt sätt kombinera a-kassa och lön det tar att bygga upp verksamheten. Hellre än att riskera att hamna i ett ingenmansland utan vare sig garanterad rätt till a-kassa eller tillräcklig försörjning tvekar många arbetssökande därför att pröva på egenanställning. De trygghetssystem vi har måste kunna erbjuda ett fullgott skyddsnät för dem som behöver det som de uppmuntrar människor att pröva nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden utan att skapa onödiga risker. Med anledning av ovanstående bör regeringen att se över egenanställningens möjligheter att bidra till en stärkt arbetslinje. Där ingår att se över de regler på arbetsmarknadsområdet som skapar otrygghet och otydlighet för den som vill gå från arbetslöshet till egen försörjning.
mot · H002A222 · 2012-09-26 00:00:00 — Ekonomiska incitament för en snabbare integration tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ekonomiska incitament för en snabbare integration. har en generös migrationspolitik. Människor som flyr krig och konflikter eller annan förföljelse har en möjlighet att söka asyl i , vilket är positivt. , liksom andra länder i och världen, måste ta sitt solidariska ansvar så långt det går. För att upprätthålla legitimiteten för en generös migrationspolitik krävs parallellt att vi för en integrationspolitik som har som utgångspunkt att fokus ska vara på jobb och inte på bidrag. Alliansregeringens första steg i detta arbete genom införandet av etableringslagen är en viktig pusselbit. De aviserade justeringarna i budgetpropositionen med tydligare krav och fokus på den enskildes ansvar är ytterligare viktiga steg. Men mer behövs. De ekonomiska incitamenten behöver förändras för att ytterligare signalera vikten av att snabbt komma i egen försörjning. bör tillkännage till regeringen som sin mening att genomföra en översyn av samtliga transfereringar som riskerar att försena en snabbare övergång till studier eller arbete med en egen lön. En utredning bör återkomma till regeringen och med förslag på hur integrationspolitiken ytterligare kan stimulera den enskilde att starta eget, etablera sig på arbetsmarknaden eller studera vidare. Regeringen bör i översynen exempelvis överväga en nedtrappning av de ekonomiska bidrag som den nyanlände får, men också överväga om ersättningarna ska ha en tidsbegränsning innan det ekonomiska ansvaret övergår till den enskilde. bör också jämföra med andra länder som har kortare transfereringar. En viktig del i regeringens ambition måste vara att förhindra inlåsningseffekter så att inte ekonomiska bidrag som ersättning, bostadsbidrag, barnbidrag och vårdnadsbidrag indirekt eller direkt bidrar till att den enskilde riskerar fastna i integrationsprocessen redan från start istället för att snabbt ta de lediga jobb som förmedlas, exempelvis via Arbetsförmedlingen eller direkt via arbetsgivaren.
mot · H002A224 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över återanställningsskyddet i lagen om anställningsskydd (LAS). Vi är alla överens om att trygghet på arbetsmarknaden är bra för alla parter både arbetsgivare och arbetstagare. Men med erfarenheterna från den genomgångna finanskrisen blir det uppenbart att det finns både bra och mindre bra delar i LAS. Oron bland företag för att tappa kompetens i form av nyanställd personal och därmed konkurrenskraft är stor, liksom oron bland unga människor som behöver komma in på arbetsmarknaden för att få arbetslivserfarenhet och möjlighet till framtida referenser. Vi behöver skapa ett system som innebär en trygghet på arbetsplatsen som flexibilitet och anställningsbarhet kan underlätta för unga att både få och behålla ett jobb. En av de saker som skulle underlätta både för företagen och för unga människor på arbetsmarknaden är att förändra återanställningsskyddet. Många små företag har stora svårigheter att kompetensväxla anställda inom det egna företaget. För att bredda kompetensen i företagen och få en mer flexibel arbetskraft finns behov av att anställa t.ex. unga, nyutbildade personer framför att återanställa tidigare anställda. Dessa har inte alltid den bredd och den flexibilitet som krävs, t.ex. flera kompetensområden som möjliggör för företagen att använda arbetskraften mer effektivt och flexibelt. Det finns därmed en inbyggd funktion i återanställningsskyddet som riskerar att dränera små och medelstora företag genom att de inte kan anställa den arbetskraft de bäst behöver, och det är ett stort problem. Vi bör därför se över LAS med avseende på återanställningsskyddet.
mot · H002A233 · 2012-09-26 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bristande tillgänglighet för människor med funktionsnedsättning ska vara grund för diskriminering. skrev president under Americans with Disabilities Act, . Därmed blev bristande tillgänglighet diskriminering i lagens mening och ägare till olika sorters offentliga lokaler blev skyldiga att se till att personer med funktionsnedsättning kunde nyttja lokalen. 2008 skrev sonen, president , under en utökning av lagen. Som synes ligger , och flera andra länder, långt före på detta område. Här är det inte diskriminering i lagens mening om en person med rullstol inte kommer in i en affär, eller inte kan nyttja någon annan offentlig lokal. 2010 lades den statliga utredningen, Bortom fagert tal, fram sitt förslag om att det i diskrimineringslagen (2008:567) ska införas en ny bestämmelse om förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Förslagen i utredningen är bra, men kan naturligtvis behöva justeras något i en lagstiftningsprocess. Det är viktigt att nu gå från ord till handling, från fagert tal till handling, och ändra i diskrimineringslagen så även bristande tillgänglighet är diskriminering.
mot · H002A234 · 2012-09-27 00:00:00 — Semesterlön vid ersättning från socialförsäkringssystemen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om semesterlön vid ersättning från socialförsäkringssystemen. De dagar en anställd är sjukskriven, föräldraledig eller borta från arbetet vid vård av sjukt barn är semestergrundande, trots att personen ifråga inte är på sitt arbete. Undantaget kortare sjukskrivningar har den anställde därtill hela sin försörjning från ersättningar . Att betala semesterlön för en period då den anställde inte varit i tjänst medför en extra kostnad för arbetsgivaren. En sådan kostnad behöver inte i sig vara orimlig men missgynnar i praktiken företag med en hög andel kvinnor anställda, detta då kvinnor i större utsträckning än män tar ut föräldrapenning och vab-dagar och oftare är sjukskrivna. Ett sätt att lösa frågan är att överlåta på socialförsäkringssystemen att täcka även semesterlönen för ersättningsperioden. En sådan reform vore emellertid dyr och svår att genomföra. Däremot bör regeringen se över frågan och de konsekvenser den leder till för kvinnodominerade arbetsplatser och kvinnors företagande. Detta bör göras för att utröna om det är möjligt att genomföra förändringar som förbättrar villkoren för kvinnor och företag med stor andel kvinnor anställda.
mot · H002A248 · 2012-09-28 00:00:00 — Gemensamma trygghetssystem i stället för privata försäkringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att slå vakt om våra gemensamma trygghetsförsäkringar. Den svenska modellen bygger traditionellt på starka socialförsäkringar. Inte minst a-kassan är en viktig omställningsförsäkring som skyddar den enskilde och är bra för arbetslivet. Forskningen visar att en stark arbetslöshetsförsäkring bidrar till att rätt person hamnar på rätt plats, vilket är avgörande för att det inte ska uppstå flaskhalsar på arbetsmarknaden. Regeringen har kraftigt försämrat a-kassan, vilket kan tolkas som ett steg mot att avveckla de gemensamma trygghetsförsäkringarna och öppna upp för privata tilläggsförsäkringar. får bara en av tio arbetslösa (som arbetat heltid) av sin tidigare inkomst. Taket i a-kassan har inte höjts , vilket innebär att normalinkomsttagaren bara får cirka hälften av sin tidigare lön vid arbetslöshet trots principen om trygghet mot inkomstbortfall som fortfarande gäller, åtminstone på pappret. Å andra sidan har regeringen övervägt att göra a-kassan obligatorisk, och finansminister har utomlands framhävt den svenska modellen med trygga försäkringar, inte minst en stark a-kassa, som en viktig förklaring till att klarat de kriser vi gått igenom. Stick i stäv med detta har statsministern sagt såhär om den urholkade a-kassan: Det som händer är att allt fler i arbetslivet har egna tilläggsförsäkringar ovanpå det som har skattefinansierat i a-kassan. Det tycker jag i grunden är en bra utveckling. Men frågan är om det verkligen är en positiv utveckling att människor känner sig tvingade att teckna privata tilläggsförsäkringar för att våra gemensamma trygghetssystem ger för dåligt skydd. Är det meningen att jobbskatteavdraget i fortsättningen ska gå till att betala privata tilläggsförsäkringar? Jag anser tvärtom att vi måste slå vakt om den svenska modellen, med ersättningar i socialförsäkringarna som går att leva på. Annars får vi enbart ett grundskydd, där löntagarna tvingas teckna tilläggsförsäkringar för att inte behöva gå från hus och hem om de drabbas av sjukdom eller arbetslöshet.
mot · H002A253 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Anmälningarna till () rörande diskriminering på grund av ålder ökar. lade regeringen fram propositionen Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden. Regeringen har uppmuntrat människor att stanna kvar på arbetsmarknaden, via exempelvis jobbskatteavdraget som har en dubbel effekt för den som är ålderspensionär men väljer att arbeta vidare. tog regeringen emot betänkandet Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering baserat på den utredning som tillsattes året innan. Det är välkommet. Åldersdiskriminering är en form av diskriminering som inte fått särskilt mycket uppmärksamhet och som uppstår när ålder antas utgöra ett hinder inom exempelvis arbetslivet. är ett väldigt åldersfixerat land där många människor antas ha gjort sitt på arbetsmarknaden när man fyllt och ibland till och med tidigare. Ett större svenskt företag dömdes exempelvis i Arbetsdomstolen för att man hade sagt upp personal som fyllt . Även på andra samhällsarenor kan man mötas av ifrågasättande enbart på grund av sin ålder. Ett av dessa är bland annat olika uppdrag där många faller för det så kallade åldersstrecket. Professor , ledande forskare inom medicinsk näringslära, tvingades till exempel att lämna sin tjänst i och fortsätta forskningen i enbart på grund av att han fyllt . Ett förslag som kom 2004 från föreslog att den som fyllt skulle tvingas att lämna sin plats som styrelseledamot till förmån för någon yngre. Trots att många människor fortfarande har mycket att ge på arbetsmarknaden tvingas de till pension eller att flytta till andra länder för att kunna fortsätta sitt arbete, enbart på grund av sin ålder. Ålder ska rimligen inte vara ett hinder för att kunna inneha ett särskilt uppdrag, oavsett om det är på den reguljära arbetsmarknaden, i en förening eller i ett företag. Att få ett arbete eller väljas till ett ämbete ska som i alla andra sammanhang bygga på den kompetens som individen besitter, oavsett ålder. Äldre människor har även en unik livserfarenhet som borde tas till vara bättre på arbetsmarknaden. En översyn bör därför ske av den nuvarande diskrimineringslagstiftningen som ytterligare stärker äldre människors ställning på svensk arbetsmarknad och för olika uppdrag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002A257 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta fram en genomgripande rapport som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. Vi har låtit undersöka vad det finns för forskning på vad ojämställdhet kostar staten, samhället och individen. Utredningstjänsten konstaterar att det främst är kostnader i individekonomisk mening som det finns studier om i relation till ojämställdhet. Det finns många studier om jämställdhet och bristen på det. En del av dessa studier har ett ekonomiskt perspektiv och belyser då till exempel samband mellan jämställdhet och lönsamhet i företag, jämställdhetens betydelse för samhällens tillväxt eller hur avsaknad av jämställdhet påverkar kvinnors inkomster. Mycket få av de studier som utredningstjänsten har studerat inom ramen för utredningen behandlar dock bristen av jämställdhet ur ett kostnadsperspektiv. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte utredda eller belagda. Även om ingen bestrider det faktum att det finns. Endast för ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Det handlar om kostnader för våld mot kvinnor. I en rapport från (Kostnader för mäns våld mot kvinnor en samhällsekonomisk analys) uppskattas kostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer till 2,73,. Ett område där det saknas beräkningar är det obetalda arbetet. En av de få kostnadsberäkningar som finns på det ojämnt fördelade hem- och omsorgsarbetet visar att kvinnor bara i utför motsvarande mer i arbete än män i i form av anhörigvård. Båda dessa exempel visar på att det finns oerhörda kostnader och därmed möjliga ekonomiska vinster att göra genom satsningar på detta område. Ekonomen publicerade på uppdrag av den dåvarande brittiske finansministern en uppmärksammad rapport. Rapporten beskriver ett scenario där följderna av den globala uppvärmningen mäts i pengar. Kostnaderna för ett ojämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas karta. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och för individen. Med en sådan rapport får vi underlag för att, förutom den mänskliga aspekten, också visa på att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra än mer åt ojämställdheten. Detta ges regeringen tillkänna.
mot · H002A260 · 2012-09-27 00:00:00 — Allmän a-kassa med likvärdiga avgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera de differentierade avgifterna i a-kassan m.m. Arbetslöshetsförsäkringen betalas till huvuddelen av skattemedel. Medlemsavgifterna varierar i betydande grad efter reformen för en del år sedan. Tanken med detta är att yrken med högre arbetslöshet ska ha dyrare a-kassa än de med lägre arbetslöshet, så att människor i högre grad söker sig till yrken med lägre arbetslöshet och vice versa. Akademiker och lärare betalar ca mindre i medlemsavgift till a-kassan än t ex en metall- eller byggnadsarbetare. Hur dessa samband fungerar bör nu utvärderas efter med den nya flexibiliteten. Min bedömning är att det finns betydligt starkare skäl för mer enhetliga avgifter än tvärtom. Eftersom a-kassorna i så hög grad finansieras med allmänna medel borde också a-kassan likt sjukförsäkring och folkpension göras allmän, så att alla som uppfyller arbetsvillkoret erhåller del i den trygghet som systemet erbjuder. faller många mellan stolarna och hänvisas istället till att i sista hand söka socialbidrag. Arbetsvillkoret bör också så förändras så att a-kassan omfattar alla som aktivt söker arbete och är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Även de som ännu inte lyckats få sitt första jobb skulle då omfattas av a-kassans grundbelopp istället hänvisas till att söka socialbidrag. Det ekonomiska utfallet mellan t ex en ungdom som uppfyllt arbetsvillkoret och betalat in några tusenlappar i medlemsavgift och den som inte gjort det blir mycket stor. Den ena erhåller för sin medlemsinsats på några av inkomsten framöver, medan den som inte lyckades få jobb i sista hand hänvisas till socialbidrag . Detta vore också en stor integritetsreform eftersom de som går från inkomstprövade socialbidrag till en generellt utbetalad a-kassa slipper att socialnämnden prövar deras personliga förhållanden och ägodelar. Kostnaden för samhället kommer också heller inte att skilja sig så mycket om a-kassans utbetalningar ökar men socialbidraget minskar.
mot · H002A271 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga kompletterande aktörer inom arbetsförmedlingsverksamheten. Det rådande ekonomiska läget har försatt i en svår situation med abnormt hög arbetslöshet. vittnar flertalet färska rapporter om svenska företag som söker anställa men ej lyckas genomföra rekryteringar på grund av ett för lågt antal, eller fel kvalificerade, sökande. Flertalet oberoende rapporter berättar även om hur fler och fler arbeten utlyses och tillsätts utan inblandning från Arbetsförmedlingen. Enligt en Demoskopundersökning, från detta år, finner nio av tio svenskar arbete utan inblandning från Arbetsförmedlingen. Detta påvisar ett reellt samhällsproblem för . Arbetsförmedlingen har till uppdrag att förmedla jobb samt vara länken mellan den arbetssökande och den som söker matchande arbetskraft. De har över tolv tusen anställda och får som organisation ett årligt anslag på . Den totala kostnaden för den egna organisationen för beräknas uppgå till , vilket är en ökning . Trots detta har de misslyckats i att påvisa vidare resultat. Som organisation har Arbetsförmedlingen historiskt fungerat som rekryteringstjänst främst åt de äldre svenska storföretagen inom bland annat industrin samt åt offentlig sektor. Dagens arbetsmarknad ser annorlunda ut. är det i större utsträckning mindre företag och tjänsteföretag som nyrekryterar och de söker främst arbetskraft med specifika kunskaper. Arbetsförmedlingen är även tillskriven andra uppdrag som till viss del konkurrerar med matchningsuppdraget. Arbetsförmedlingens anskrivna fokus ligger i stor utsträckning på långtidsarbetslösa, vilket gör att unga och de som hamnat i arbetslöshet, till exempel på grund av arbetsbrist, ej får den hjälp de kan behöva. saknar ofta handläggare hos Arbetsförmedlingen såväl kontaktnät som kompetens att kunna anpassa sitt stöd efter arbetssökande med spetskompetens. Det finns således ett flertal strukturella problem. Ett land som tidigare stod inför en liknande problematik som den står inför är . De valde då att genomföra en upphandling av sin arbetsförmedling och istället införa ett system med privata aktörer som erhöll matchningspeng efter rekrytering. Under den första upphandlingsperioden när det nya systemet infördes i genomfördes en anbudsprocess. Efter en första treårig period utvärderades systemet och aktörerna, och endast de högst rankade fick då förlängda kontrakt samt gavs möjligheten att överta sämre aktörers kontrakt. Som bas för all upphandling och som grund för att beviljas kontrakt gavs aktörerna en kravlista på tjänster att tillhandahålla, bestämda av staten. Resultatet är en exceptionell förbättring gällande förmågan i att få såväl korttidsarbetslösa som långtidsarbetslösa tillbaka in på arbetsmarknaden. borde därför lyfta på blicken och se på ett land med liknande situation som oss som levererat tydliga resultat. Därför bör regeringen överväga att införa kompletterande aktörer med en matchningspeng inom Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet.
mot · H002A293 · 2012-09-11 00:00:00 — Förlängd tjänstledighet för småbarnsföräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till förlängd tjänstledighet på heltid för småbarnsföräldrar. har den förälder som har ett barn rätt att vara helt ledig från sitt arbete. Detta gäller oavsett om föräldrapenning tas ut eller inte . 18 månaders rätt till tjänstledighet är en förhållandevis generös rättighet. I praktiken blir det dock sällan så . Många barn börjar på förskolan redan omkring , några före och andra något efter ettårsdagen. Många föräldrar väljer att sätta sina barn i förskola allt för tidigt, vilket kan få konsekvenser för barnets framtida sociala förmåga. Barn behöver närhet, såväl fysisk som emotionell, till sina föräldrar. Ett sätt att öka det tidsmässiga utrymmet för föräldrar och barn att få mer tid tillsammans är att förlänga rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar från dagens 18 månader . Det handlar alltså inte om att öka antalet dagar med föräldrapenning. Med detta som bakgrund föreslår jag att regeringen ser över möjligheten att förlänga rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar på heltid från 18 månader .