mot · GZ02Fi17 · 2012-04-28 00:00:00 — Det är därmed både samhällsekonomiskt rationellt och en avgörande förutsättning för ekonomisk jämställdhet att säkra en allmän tillgång till bra välfärdstjänster. Det mest grundläggande kravet som behöver ställas för en hållbar välfärdsekonomi är att statsbidragen värdesäkras. Så länge statsbidragen till kommunerna inte räknas upp i takt med löner och andra kostnader ligger det en press nedåt på välfärdens villkor. Vi uppskattar den effekten till . Det motsvarar lönekostnaderna för ca 6 000 anställda. Vi vill se ett treårigt investeringsstöd på till kommunsektorn. Stödet kan som mest uppgå till av investeringskostnaden och ska omfatta en investering som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjuten. Investeringsstödet ska kunna användas för att rusta upp olika typer av offentliga lokaler, men också för investeringar i kommunernas försörjning av el, vatten och fjärrvärme. Stödet ska särskilt gå till miljö- och energieffektiviseringar. Vi vill också se en ökad tillgänglighet i offentliga lokaler för att bygga bort hinder. Regeringens politik har uppmuntrat riskkapitalbolag att köpa upp tidigare gemensamma välfärdsverksamheter, och dessa gör stora vinster på svensk hälso- och sjukvård. Vi menar att svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. När den ekonomiska vinsten ökar som drivkraft inom hälso- och sjukvården har det förebyggande hälsoarbetet nedprioriterats. I och med införandet av den fria etableringsrätten och vårdvalsreformen har tyngdpunkten för vården blivit läkarbesöket. Det områdesansvar som primärvården tidigare hade har till stora delar försvunnit och med det förutsättningarna för ett bra folkhälsoarbete. Vi vill vända utvecklingen och investera i det förebyggande arbetet mot ohälsa. För att höja kvaliteten i vården vill vi genomföra en satsning på betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Det råder stor brist på specialistutbildade sjuksköterskor och antalet minskar stadigt. En anledning till denna brist är att sjuksköterskor, till skillnad från läkare, oftast måste ta tjänstledigt med studiemedel för att specialisera sig. säger nej till regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården enligt lagen om valfrihet (LOV). Vi avvisar därmed regeringens förslag om stimulansbidrag för detta ändamål. Den psykiatriska vården och stödet till personer med psykiska funktionsnedsättningar måste stärkas ytterligare. vill bl.a. att det inrättas en skötarutbildning inom ramen för och att reformen med personliga ombud lagregleras. Vi vill också att de med mest omfattande psykiska funktionsnedsättningar ska få rätt till daglig verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Äldre som får hjälp och omsorg från det offentliga har minskat allt . Andelen äldre som får offentlig äldreomsorg har nästan halverats . Om anledningen till den minskade omsorgen bara hade varit att människor blir allt friskare hade det varit goda nyheter. Tyvärr är inte bättre hälsa bland de äldre den enda orsaken. Äldreomsorgen är den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 90-talskrisen har fått minst resurser. var kostnadsutvecklingen, omräknat efter antalet personer, negativ enligt Kommuner och Landsting (SKL). Det har fått till följd att andelen äldre som får kommunalt finansierad äldreomsorg har minskat. En stor del av omsorgen utförs fortfarande inte av anställd personal utan av anhöriga, som blir tvungna att ta ett större ansvar när det offentliga träder tillbaka. Det är svårt att veta exakt hur stor insats anhöriga gör. Enligt fackförbundet fick 2010 två tredjedelar av de äldre som är i behov av stöd i vardagen hjälp av någon anhörig eller bekant som de inte bor tillsammans med. av denna oavlönade anhörigvård utförs av kvinnor. När de offentliga resurserna till äldreomsorgen minskar får dessa kvinnor betala priset i form av lägre löner, men också lägre ersättningar vid sjukdom och arbetslöshet. De får också en sämre pension och sämre möjligheter till en trygg ålderdom. Sambandet mellan en väl utbyggd äldreomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är också väldigt tydligt. , som i en internationell jämförelse satsar en relativt stor andel av BNP på äldreomsorgen, har därför en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor, både för att kvinnor får möjlighet att ta ett arbete när de inte är tvungna att vårda anhörig och för att de som anställs i äldrevården för det mesta är kvinnor. Därför är satsningar på äldreomsorgen en avgörande jämställdhetsfråga. beräknas andelen äldre i befolkningen öka . Då måste betydligt mer resurser läggas på att bygga ut en allmän och gemensamt finansierad äldreomsorg. Besparingarna och nedskärningarna har urholkat kvaliteten inom äldreomsorgen. För att vända den utvecklingen avser vi att kraftigt öka resurserna. De höjda anslagen kommer att leda till ökad personaltäthet och därigenom ökad sysselsättning i kommunerna. Dessutom kan bördan lätta för många anhöriga. Vi vill öka bemanningen inom äldreomsorgen genom en öronmärkt satsning med prioritet för demensvården. De kommuner som redan har en god bemanning kan använda pengarna till andra delar av äldreomsorgen. När hela vår satsning är fullt utbyggd kommer det att finnas 10 000 fler heltidstjänster inom demensvården och äldreomsorgen, vilket motsvarar 4 miljarder i ökade anslag till kommunerna. Vi vill också att personer som bor på äldreboenden ska få möjlighet . Det ska vara timmar då man får använda personalens hjälp till det man själv önskar. Vidare vill vi införa ett tak på för hemtjänst och vi vill rikta stimulanspengar till de kommuner som vill införa förenklade bedömningar när äldre personer behöver hjälp med olika serviceinsatser, med ett stort inflytande för de äldre över hur de vill använda tiden. Det behövs också bättre äldreomsorg för dem som har ett annat modersmål än svenska, och vi avser därför att avsätta medel för att utveckla äldreomsorgen för nationella minoriteter och för dem som invandrat till . Vi vill genomföra ett matlyft i äldreomsorgen och härigenom möjliggöra god och näringsriktig mat. För att äldre döva och dövblinda ska få de insatser de behöver vill vi införa regionala vägledare och en nationell samordnare. Med dessa satsningar vill vi skapa en tryggare, mer jämlik och mer jämställd äldreomsorg både för de äldre och för deras anhöriga. Var och en av oss ska känna en trygghet i att vi klarar oss ekonomiskt om vi blir sjuka. Sådana trygghetssystem har ett starkt stöd. Men regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att sjuka utförsäkras, och vi har fått ett där sjukdom för många har kommit att innebära fattigdom. Eftersom sju av tio långtidssjukskrivna är kvinnor har försämringarna i sjukförsäkringen framför allt ökat fattigdomen bland kvinnor. Försämringarna har gjort att de inbetalade avgifterna överstiger utbetalningarna i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Det ackumulerade överskottet är och kommer enligt att öka med ytterligare 12,2 miljarder . Det är pengar som används till att finansiera regeringens skattesänkningar. Människorna som drabbats av dagens system är inga enstaka undantag. De nya regler som regeringen tvingades införa fr.o.m. har inte kunnat ändra på detta. Endast 14 personer har beviljats sjukpenning på fortsättningsnivå enligt de nya oskälighetsreglerna. Det beror på att grundproblemet fortfarande finns kvar, nämligen sjukpenningens bortre tidsgräns, den s.k. stupstocken, som innebär att människor blir utförsäkrade. Fyrkantiga tidsgränser anses viktigare än om individen har blivit tillräckligt frisk för att arbeta. menar att stupstocken måste avskaffas. Det avgörande ska självklart vara om man är för sjuk för att arbeta eller ej. Först efter hot om misstroendeförklaringar har regeringen följt beslut om att avskaffa den orimliga prövningen mot en fiktiv arbetsmarknad, som sker efter . Detta kommer att ändras till att gälla normalt förekommande arbeten. Detta är en liten förändring till det bättre men löser inte problemen. Regeringens politik leder varken till att fler får ett arbete eller till att färre blir sjukskrivna. Mindre än en tiondel av dem som utförsäkras får ett arbete. Sex av tio återvänder till sjukförsäkringen och detta har fått till följd att sjukskrivningarna nu ökar. kan aldrig acceptera en sådan politik. Försäkringen och dess villkor ska stimulera aktiviteter för att ge sjukskrivna förbättrad arbetsförmåga. Den ska vara rymlig så att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. Individens ställning i rehabiliteringsprocessen måste stärkas och en rehabiliteringsombudsman bör övervägas. Vi vill individanpassa sjukförsäkringen så att man kan få ersättning i fler steg än dagens fyra för att göra det lättare och mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Det bör även skapas strukturer så att arbetsgivare inte som kan frångå sitt ansvar för att stödja den anställde på dennes väg tillbaka i arbete. Att en tredjedel av löntagarna befinner sig över taket i sjukförsäkringen är ohållbart för oss som vill ha en solidariskt finansierad försäkring med hög kvalitet. Taket måste därför höjas. Vidare gör sjukförsäkringens karensdag att personer med små marginaler tvingas gå till jobbet även när de borde stanna hemma. Som ett första steg mot ett avskaffande vill vi ersätta den med ett karensavdrag, detta för att förhindra de särskilt hårda konsekvenserna för personer som har färre men längre arbetspass än normalt, exempelvis de med nattpass i vård och omsorg. De senaste decenniernas skolreformer har skapat en ökad segregering och sjunkande resultat. Alltför många elever lämnar numera respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. De mest förödande reformerna är rätten för privata huvudmän att starta fristående skolor och möjligheten att välja skola. Den pedagogiska mångfalden har inte blivit större med fler fristående skolor. Tvärtom har ojämlikheten och segregationen ökat. Mycket få skolor med enskild huvudman har någon alternativ pedagogik, och de stora skolkoncernerna förlitar sig på en likriktad inriktning eftersom det då är lättare att locka till sig fler elever och därmed göra högre vinst. Skolor drivna av vinstintresse står i motsättning till skolans uppdrag att ge alla elever den kunskap de har rätt till. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska därför inte få driva skolor med hjälp av offentliga bidrag. Alla resurser ska gå till eleverna. De satsningar vi vill se är de som leder till högre kvalitet och bättre kunskaper. Det behövs fler utbildade lärare men också fler kuratorer, skolsköterskor, skolpsykologer och studie- och yrkesvägledare. Först när de senare är tillräckligt många får lärare tillräckligt med tid för att vara just lärare. Alla elever oavsett klass, etnicitet, kön eller funktionsnedsättning ska ha tillgång till en likvärdig utbildning. Likvärdighet i skolan är centralt för framtid. Det kräver att undervisningen anpassas till eleverna och deras olika förutsättningar. Skolan lever inte upp till sin kompensatoriska uppgift. vill därför satsa en skolmiljard direkt på de elever och skolor som har de största behoven, och ska fördela medlen. Hänsyn ska tas till bl.a. föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund och kön. En skolmiljard är dock inte nog. Också fördelningen av resurser till skolan måste ändras, därför måste det införas tydliga riktlinjer för hur medlen ska fördelas utifrån elevernas bakgrund och behov av stöd. I första hand ska utfärda allmänna råd till kommunerna och om inte det leder till förbättringar kommer vi att överväga lagstiftning. Yngre skolbarn börjar och slutar ofta sin skoldag på fritidshemmen. Dessa är en del av den samlade skoldagen och ska hålla lika hög kvalitet som undervisningen. Så är det inte då många barn vistas i osäkra och torftiga miljöer i alltför stora grupper med för få pedagoger. Våra barn har rätt till en meningsfull verksamhet som stimulerar lärande och utveckling. Med högre personaltäthet och mindre grupper blir kvaliteten och miljön bättre för både anställda och barn. vill därför införa ett statligt stöd för att anställa fler i fritidshemmen. Vårt samhälle ska präglas av jämställdhet. Skolan har här en viktig roll att fylla. Skolan måste aktivt verka för jämställdhet mellan könen. Eleverna ska ges trygghet och självförtroende att göra icke könsbundna val. Det ställer krav på utbildning av all personal i skolan i jämställdhetsfrågor, och som ett led i jämställdhetsarbetet vill vi också att skolorna erbjuder kurser i feministiskt självförsvar. vill att ska konkurrera med kunskap och kvalitet, inte med låga löner. framtid som ett samhälle med full sysselsättning är beroende av en befolkning med en generellt hög kunskapsnivå. Möjligheterna att läsa in grundskola och gymnasium i vuxen ålder måste förbättras och tillgången till eftergymnasial utbildning av god kvalitet måste öka. Vi ökar därför antalet utbildningsplatser inom såväl komvux som och högskolan. Högskolan ska vara tillgänglig för alla. Den klassmässiga snedrekryteringen måste brytas. De ekonomiska villkoren ska vara så bra att den som studerar på heltid inte behöver arbeta vid sidan av studierna under terminerna. vill därför höja studiemedlen. Utöver generella satsningar på skola och utbildning vill vi också genomföra ett antal utbildningssatsningar särskilt riktade till arbetslösa för att underlätta ett inträde och en omställning på arbetsmarknaden (se avsnitt 6.6.1 och 6.6.3). 6.5Investeringar i jobb och grön omställning ser ett behov att kraftigt höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Vi är övertygade om att det går att ställa om och skyndsamt bryta banan av ökande utsläpp och vara både en industrination och ett välfärdsland i framkant. Vi tror också att detta är det bästa sättet att påverka andra länder, genom att vara det goda exemplet. Vi vill skärpa det svenska utsläppsmålet till till 2020. Allt ska göras på hemmaplan, i . Vid sidan av detta vill vi inrätta ett helt nytt klimatbistånd för att hjälpa utvecklingsländerna med deras klimatarbete. Genom en grön omställning för en hållbar miljö och radikalt minskade utsläpp av växthusgaser kan bli ett bättre samhälle med fler jobb. Ökade offentliga investeringar och nya klimatmål är en nödvändig del i en sådan omställning. Genom kraftiga statliga investeringar i järnväg och kollektivtrafik kan andelen resenärer och godskapacitet öka och vägtransportvolymerna minska. Vi bedömer att de nivåer på investeringarna vi vill se skulle kunna nås 2015, och att våra trafikpolitiska förslag då skulle ha satt 16 000 fler i arbete. Genom att skapa förutsättningar för en ekologiskt hållbar energiproduktion och genom att energieffektivisera kan ny teknik för export till utlandet främjas och sysselsättningen stimuleras. Med ett klimatupprustningsprogram för vårt bostadsbestånd skapas förutsättningar för en bättre boendemiljö och en minskad energianvändning. En satsning på grön infrastruktur, dvs. kollektivtrafik och järnvägar, och förnybar energi bidrar till att miljö- och klimatmålen uppnås. Att vi investerar i långsiktigt hållbara system är också nödvändigt för en fortsatt fungerande välfärd. 6.5.1Investeringar i grön infrastruktur Det krävs en rad åtgärder inom järnvägen och kollektivtrafiken för att förbättra transporterna, minska miljöpåverkan och skapa arbetstillfällen. För det första måste det ske en dramatisk minskning av alla tågförseningar genom att tågkapaciteten ökas. har tågkaoset varit förödande. Människor har fått vänta i kyla och vind och försenats till arbete och studier. Även företag och godstransporter har drabbats hårt. är vi i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl mer än någonsin behöver öka järnvägssatsningarna. menar att den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa sådana förutsättningar att människor kan färdas med hållbara transporter och att fler företag kan frakta sina varor med en godstrafik som minimerar utsläpp och ger svensk industri ökad konkurrenskraft med snabba, leveranssäkra transporter. Men regeringen agerar tvärtom. Regeringens låga ambitioner för de kommande tio åren kommer inte att minska tågförseningarna. Detta trots att fler måste åka tåg om vi ska minska klimatpåverkan. Regeringen har genomfört en tillfällig anslagshöjning för underhåll inom järnvägen. välkomnar denna underhållssatsning som också är en bra investering för att skapa nya jobb. Men järnvägens problem är större än så och då räcker det inte att tillfälligt anslå mer pengar. Dessa tillfälliga nivåhöjningar bör permanentas och nivån höjas. vill på allvar minska förseningar för gods och människor genom att kraftigt öka kapaciteten på järnvägen. Därför vill vi ha en kontinuerlig och kraftig höjning av banunderhållet, rusta upp de lågtrafikerade banorna och öka investeringarna i nya järnvägar. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är att budgetlagen ändras så att lånefinansiering utgör huvudprincipen för finansiering av infrastruktur. För investeringar i närtid krävs ett särskilt fokus på att bygga bort flaskhalsar. För att öka godkapaciteten krävs i första hand ett ökat underhåll och fler spår. Men det är även nödvändigt att kapillärspår och godsspår behålls och ansluts till de större banorna och att det byggs nya godsspår till hamnar, företagsområden och kombiterminaler. Vi ser ett ökat behov av hållbara malmtransporter för den kraftigt expanderande gruvnäringen i norra och Bergslagen och av godstransporter på räls för skogsnäringen. SJ måste få tydliga samhällsmål, och Jernhusens fastigheter bör överföras till . Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör besluta. För det andra krävs fler och bättre kollektiva resor. vill att andelen resor med kollektivtrafiken fördubblas . Trafikpolitiken ska se till att alla har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, både i storstäderna och på landsbygden. Detta kommer inte minst att kräva kraftfulla åtgärder för att motverka den trängsel och kapacitetsbrist som råder i kollektivtrafiken i . Kollektivtrafik, särskilt spårburen, är miljövänlig och trafiksäker. avser att genomföra en särskild satsning på utbyggd tunnelbana i . Detta kräver statliga finansiella medel då lokal spårtrafik i våra storstäder i hög grad är ett nationellt intresse. trädde den nya lagen om en avreglerad kollektivtrafik i kraft. kritik mot avregleringen kvarstår. Avregleringen försvårar möjligheten att öka andelen kollektivresande, eftersom priser och utbud kan försämras. Det finns dessutom inga internationella exempel som stöder regeringens ideologiska ståndpunkt att en avreglerad kollektivtrafik skulle ge de effekter som hävdats, dvs. fler aktörer, ett ökat trafikutbud och lägre priser. För det tredje krävs framtida investeringar i höghastighetsbanor och högre banhastigheter. Om tåget ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. har förslag på högre hastigheter längs t.ex. Ostkustbanan, Dalabanan och och på byggande av Norrbotniabanan. Vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som invånarnas regionala tillgänglighet till arbetsplatser och utbildning förbättrades. Genom nya höghastighetsbanor mellan t.ex. och kan restiden kortas till lite som banutrymme frigörs för en kraftfull ökning av godskapaciteten. 6.5.2Investeringar i grön teknik ser två stora områden där staten kan bidra till en kraftfull utveckling av grön framtidsteknik. Det första området rör uppbyggnaden av en svensk vindkraftindustri. Vindkraftindustrin befinner sig i en stark utvecklingsfas och globalt kommer uppskattningsvis 8 000 miljarder att investeras i vindkraft . I saknas renodlade vindkraftstillverkare även om här finns ledande underleverantörer. ser stora möjligheter att skapa en vindkraftsindustri även i vårt land. Vi vill skapa gynnsamma förutsättningar för en svensk vindkraftsindustri genom att starta ett samverkansprogram där staten, akademier och näringslivet ingår. Samverkansprogrammet ska även innehålla ett långsiktigt stöd för utveckling av havsbaserad vindkraft. Vindpilotstödet ska förstärkas, överföringskapaciteten för förnybar energi byggas ut och skatteregler ska inte missgynna vindkraftskooperativ. Det andra området rör utveckling inom solenergi. Den globala marknaden för solenergi växer kraftigt, och 2011 var solceller det elproduktionsslag som växte snabbast i räknat i effekt. Elproduktionen från solceller i motsvarar elbehovet för ca 15 miljoner hushåll, och priset för solceller har kraftigt minskat . har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men vi har ännu inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera hela till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. Endast solel skulle räcka till att försörja 800 000 villor med hushållsel, och solvärme motsvarar uppvärmningsbehovet i en stad av storlek. saknas en målinriktad politik för solenergibranschen i . Vi vill stärka branschen genom att ta fram ett planeringsmål för solenergi och förstärka och förlänga de statliga stöden. ser framöver även en stor potential för ekonomiska och miljömässiga vinster genom skärpta nationella målsättningar och styrmedel för energieffektivisering i . Vi vill även att lokala aktörer ska ges ökat stöd för satsningar på bl.a. grön teknik. Genom att inrätta ett helt nytt klimatprogram för kommuner, landsting och företag kan lokala åtgärder för utsläppsminskningar stimuleras. Klimatprogrammet ska kunna användas till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen och energieffektivisering. statliga programstöd har resulterat i hållbara gröna investeringar som har överstigit anslaget, och viktiga spridningseffekter och erfarenheter har vunnits. Dessa framgångsrika erfarenheter vill vi ta till vara. behöver en bostadspolitik med höga ambitioner. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Hyresrätten är av en särskilt viktig betydelse. råder bostadsbrist i 120 av landets kommuner och i alla större städer i . Cirka 250 000 unga vuxna saknar eget boende. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom dessa investeringar i nyproduktion och med upprustning av befintliga bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav flertalet ska vara hyresrätter. För att nå målet vill vi avsätta medel till ett statligt investeringsstöd som ska stimulera ett ökat bostadsbyggande. Inriktningen ska vara att skapa hyresrätter till rimliga kostnader och med miljövänlig teknik. Stödet ska riktas till tillväxtorter och till orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Vi vill också genomföra en miljardsatsning på miljonprogrammen genom att upprusta befintliga lägenheter i flerfamiljshus. Hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar är undantagna från regeringens ROT-program. Ungefär 650 000 lägenheter byggda under de s.k. rekordåren är i behov av upprustning. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med hög tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Vi vill också utforma ett avdrag för energiomställning av småhus.