ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002T284 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. De nordiska regeringarna beslutade 199899 i samråd med handikappförbunden, att utvidga reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. De ansåg att det finns andra handikappade som är i behov av parkeringstillstånd än enbart rullstolsburna, bl.a. människor som har stora problem med att bära, har hjärtproblem eller benbrott skulle också kunna få tillstånd. I reser vi ofta till våra grannländer. Där används de utvidgade reglerna från 199899. Det innebär att danska, finska och norska medborgare kan använda sitt parkeringstillstånd i hemlandet samt i medan en svensk medborgare med samma handikapp inte kan utnyttja desamma. Till exempel en whiplashskadad person som har nedsatt funktion i armarna kan få parkeringstillstånd för rörelsehindrade i men inte i . Enskilda tjänstemän inom Transportstyrelsen har gått tillbaka till tiden och skapat egna regler. Kan man gå mer än med rullator så är man inte berättigad. Läkarintyg är inte nödvändigt anser Transportstyrelsen. Beslut fattas i av en tjänsteman. I övriga nordiska länder krävs läkarintyg. Vid resonemang med de olika handikappförbunden, så säger de att det är den sämsta förändringen som tillkommit. Väldigt många handikappade i har blivit av med sina P-tillstånd, där vissa i och med denna förändring måste få hjälp från . Många är förhindrade att besöka stora köpcentrum, då de inte orkar bära inköpta varor eller dra kundvagn långa sträckor på stora kundparkeringar. Vi föreslår att reglerna för parkeringstillstånd för rörelsehindrade ses över.
mot · H002T286 · 2012-10-03 00:00:00 — Information till från Transportstyrelsen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn över hur information kan lämnas från Transportstyrelsen till skattemyndigheten när det gäller personer med ett stort antal beviljade körkortshandledartillstånd. Dagens system med att körkortshandledare skall ha handledartillstånd kopplat till varje enskild körkortselev är utmärkt. Ofta handlar detta om föräldrar eller vänner som utför detta uppdrag för att hjälpa eleven till att få kortare tider på körskola och därmed få ned kostnaderna för den enskilde. Det finns dock ett antal handledare som ansöker och beviljas för ett så stort antal handledartillstånd att det finns starka skäl att anta att det rör sig om en inkomstbringande rörelse. I flera av dessa fall har de dock inte registrerade företag eller deklarerade inkomster för detta. Det rör sig om oetisk konkurrens med etablerade körskolor och troligen även om så kallade svarta inkomster. Det finns ingen koppling mellan uppgift om beviljade tillstånd mellan Transportstyrelsen och skattemyndigheten. För att komma tillrätta med ovan nämnda problem bör det ske en översyn över hur information kan ske från Transportstyrelsen till skattemyndigheten.
mot · H002T290 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska finnas godkända flytvästar ombord till alla passagerare på båtar till sjöss. Åtta av tio som ramlat överbord och drunknat skulle ha klarat sig om de hade haft flytväst. Det betyder att 280 av de 354 som dött i fritidsbåtsolyckor skulle ha klarat sig med flytväst. Svenska livräddningssällskapets attitydundersökning visar att fyra av tio vuxna aldrig eller sällan använder flytväst. Den visar också att två miljoner vuxna svenskar inte tror sig kunna simma och känner osäkerhet inför att hantera situationen i vatten. De skulle behöva en flytväst. Även många turister saknar vattenvana och känner inte alltid till hur kallt vattnet kan vara här, vilket bidrar till fler olyckor med dödlig utgång. Den typiska olyckan sker när en man över 50, ensam eller tillsammans med andra, ger sig ut för att fiska. Det sker ofta i en mindre sjö och i lugnt väder. Mannen använder inte flytväst. Hade han gjort det hade överlevnadschansen varit betydligt bättre. En del tror kanske att en flytväst är dyr eller svår att få tag i. Men en godkänd flytväst går att köpa för och uppåt. Den är en billig livförsäkring! har dessutom varit med och byggt upp 250 flytvästdepåer utspridda över landet där man kan få låna räddningsvästar gratis eller till en mycket låg kostnad. Det finns någon ursäkt för att inte ha flytvästar ombord till sjöss. Det bör därför bli obligatoriskt att varje båt, oavsett storlek, som befinner sig till sjöss ombord har godkända (CE-märkta) flytvästar som räcker till alla passagerare ombord. Medföljer barn bör det även finnas barnanpassade flytvästar som uppfyller säkerhetskraven.
mot · H002T293 · 2012-10-04 00:00:00 — Stärk den nordiska triangeln tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka nordiska triangelns stråk mellan , och . En central del av är stråket mellan , och . Detta är ett infrastrukturstråk som lämnar en hel del att önska. E18 är inte av mötesfri standard hela vägen. Detta borde vara fallet mellan två av huvudstäder. På norska sidan gränsen har omfattande investeringar gjorts och motorväg möjliggör transport från svenska gränsen till på strax . Järnvägsförbindelserna mellan och via saknar tillräcklig kapacitet för såväl tillräckligt snabba persontransporter som järnbanekapacitet för skrymmande godstransporter. Även transportslagsövergripande resor och transporter skulle kunna bli möjligt via ökat nyttjande av om stråket på väg och järnväg mellan , och stärks. bör därför ge regeringen tillkänna att ytterligare stärka väg och järnvägssatsningarna längs stråket , och .
mot · H002T294 · 2012-10-01 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg och två-plus-ett väg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , sträckan mellan och , i sin helhet bör byggas om till motorväg och att den fortsatta sträckningen från till bör byggas om till två-plus-ett-väg. Ett av de projekt som regeringen väljer att prioritera är en ombyggnad av sträckan RångedalaHester. Det är den kvarvarande, felande, länken innan hela mellan och är utbyggd till mötesfri standard. Projektet innebär att sträckan byggs om till fyrfältsväg. Sträckan NässjöEksjö kommer enligt infrastrukturplanen byggas om till två-plus-ett-väg, och en förbifart kring tätort är också planerad. Regeringens besked är efterlängtat. har en rejäl ombyggnad av varit mycket starkt efterfrågad i regionen. Med den ombyggnad som är planerad av blir det en tydlig förbättring av trafiksäkerheten. , sträckan mellan och , har tidigare beskrivits som en av farligaste vägar. Ett centralt motiv för en ombyggnad av har också varit att garantera näringslivets behov av säkra och effektiva transporter. Den undermåliga vägstandarden har inverkat negativt på framkomligheten av gods och varor. Det i sin tur har hämmat den regionala tillväxten. Också i detta avseende torde den aviserade satsningen ge positiva effekter. Den planerade satsningen är glädjande men räcker inte. Hela sträckan mellan och måste vara säker. , sträckan mellan och , borde i sin helhet byggas om till motorväg, och hela sträckningen EksjöVästervik borde byggas om till två-plus-ett-väg.
mot · H002T296 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda de samhällsekonomiska fördelarna med sänkta avgifter på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samverkan med utreda hur eventuella framtida broavgifter kan användas till väg- och järnvägsinvesteringar i regionen . Sedan byggts har integrationen mellan och utvecklats. pendlar cirka 25 000 människor över sundet till arbete eller studier. Över 70 000 persontransporter sker . Goda kommunikationer och rivna handelshinder som tullar och avgifter har en avgörande betydelse för utbytet över gränser. Den positiva utvecklingen skulle bli ännu starkare i om ett stort handelshinder avskaffades de höga broavgifterna. Biltrafiken över bron har visserligen visat stigande siffror. trafikeras bron av mer än 20 000 fordon , men har den faktiskt en kapacitet för 40 000 fordon . Även tågresan är dyr och kostar betydligt mer än motsvarande sträcka i eller på grund av de broavgifter som tågtrafiken måste betala. Dagens höga broavgifter innebär handelshinder som är jämförbara med tullavgifter. Alltför höga avgifter motverkar lönsamhet för bron och tillväxt i regionen. Ett viktigt argument för att bygga bron var förväntad integration och ekonomisk tillväxt, och då var det egentligen ologiskt att kräva hundraprocentig självfinansiering av bron. ökar trots allt intäkterna över förväntan och brons investeringskostnader beräknas vara betalda tidigare än beräknat. Regeringen bör nu därför utreda i vilken utsträckning avgifterna kan sänkas. En kommande utredning borde ges ett öppet uppdrag och vara fri att lämna förslag oberoende av tidigare riksdagsbeslut. I förlängningen kan följa förhandlingar mellan svenska och danska regeringen om att skriva om broavtalet. En viktig fråga är hur det blir med broavgifterna , när lånen till investeringarna är slutbetalda. Kommer avgifterna att finnas kvar som en extra skatt på trafiken över bron, och kommer de i så fall att sänkas kraftigt? Om avgifterna blir kvar, borde de gå till investeringar i och inte till danska och svenska staten i största allmänhet. Principen borde vara densamma som för till exempel trängselskatt, det vill säga att använda intäkterna för väg- och järnvägsbyggen i regionen. Till exempel skulle bygget av förbindelsen mellan och då delvis finansieras genom inkomster även från brotrafiken. Det krävs snart politiska principiella ställningstaganden om hur avgifterna ska se ut, och regeringen bör därför utreda olika alternativ.
mot · H002T297 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av förutsättningarna för persontrafik på TGOJ-banan mellan och . Som centerpartist glädjs jag åt att alliansregeringen nu gett besked om finansiering och byggstart för Ostlänken mellan och . Det är en investering som många med mig efterfrågat och arbetat för . Den kommer förbättra pendlingsmöjligheterna och dessutom avlasta järnvägsnätet i regionen, vilket gör det möjligt för fler spårburna transporter. En sådan möjlighet som öppnas på allvar är att återuppta persontrafiken på TGOJ-banan mellan och . Frågan har diskuterats allt sedan persontrafiken mellan och lades ned . I samband med arbetet som genomfördes för att ta fram regionala transportinfrastrukturplan 20102021 gjordes flera studier kring förutsättningarna för persontrafik på TGOJ-banan. Utredningarna visade bland annat att TGOJ-banan skulle vara positiv ur ett regionalt utvecklingsperspektiv, eftersom en järnvägsförbindelse skulle knyta ihop de norra och södra länsdelarna. Utredningarna visade dock också på att persontrafik på TGOJ-banan inte skulle bära sina kostnader utan behöva en täckning för underskott av driften. Mot bakgrund av att regeringen nu gett besked om finansiering och byggstart för Ostlänken och att Ostlänken kommer att ha en station vid , kommer persontrafiken på TGOJ-banan i ett nytt perspektiv. För att få ut så mycket samordningsvinster som möjligt för ett tågstopp för Ostlänken vid måste man se till helheten i transportsystemet. Kopplingen till flyget vid är bra, men en koppling till persontrafik på tåg via TGOJ-banan till stationen vid skulle göra helheten ännu bättre. Om blir en knutpunkt för övergången från regionaltåg i till snabbtåg på kommer dessutom den ekonomiska kalkylen för persontrafik på TGOJ-banan att förbättras avsevärt. Om man till det lägger möjligheten att växla mellan olika transportslag, som är en viktig del i att bygga ett hållbart transportsystem, blir persontrafik på TGOJ-banan av nationell angelägenhet. Frågan om persontrafik på TGOJ-banan mellan och skulle därför behöva ses över utifrån de nya förutsättningarna.
mot · H002T302 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att snabb och driftssäker elektronisk kommunikation är en av de allra viktigaste förutsättningarna för att landsbygder ska kunna utvecklas. Regeringen har antagit målet att av befolkningen och företagen ska ha tillgång till en bredbandskapacitet om minst /s till 2020. Detta är en bra målsättning som väl svarar upp emot de växande behov som finns av ökad kapacitet i den digitala infrastrukturen. ligger nivån, enligt PTS, på totalt i riket, vilket är en bra start. Men för de glest befolkade delarna av landet är nivån , och här är utmaningarna stora eftersom marknadskrafternas intresse för att på egen hand göra något är mycket svagt. Istället växer nu en ny folkrörelse fram som tar egna initiativ och bildar bredbandsföreningar som löser det varken marknaden eller staten klarar av. Offentlig medfinansiering sker via Landsbygdsprogrammet, och PTS och regeringen har inklusive årets budget anslagit till bredbandsutbyggnad på landsbygden. Utvecklingen går dock mycket snabbt, och det är viktigt att även framöver kunna möta det växande behovet av ökad kapacitet och utbyggnad av den digital infrastrukturen. Jag föreslår mot bakgrund av det anförda att som sin mening ger regeringen detta tillkänna.
mot · H002T303 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör analysera effekterna av den nya kollektivtrafiklagen och i den mån det behövs återkomma med förslag som säkerställer att offentliga aktörer inte bedriver skattesubventionerad verksamhet som äventyrar fri konkurrens på fungerande marknader. Den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft . Syftet med lagen var att öka utbudet av kollektivtrafik där fler resealternativ ska stimulera till mer kollektivresande. Det har kommit till min kännedom att () har beslutat att införa pendeltågstrafik till i direkt konkurrens med de privata aktörer som bedriver tåg- resp busstrafik mellan och . Att det uppstår konkurrens mellan olika aktörer och olika färdsätt är i grunden positivt, och något som landets resenärer i förlängningen tjänar på. Men i underlaget till SL:s beslut att införa pendeltågstrafik till framstår det som tydligt att nivåerna på biljettpriserna inte är satta utifrån vad resetrafiken kostar, utan är satta utifrån en rimlighetsnivå för att framstå som konkurrensmässiga jämfört med de konkurrerande privata aktörerna. Men andra ord har SL beslutat om en skattesubventionerad prismodell i syfte att överta marknadsandelar från de privata aktörerna. Att på detta sätt använda skattemedel för att erhålla konkurrensfördelar på en fungerande fri marknad står i direkt konflikt med andemeningen i den nya kollektivtrafiklagen. Det är också troligt att SL, genom sin till mer än hälften skattefinansierade verksamhet, omfattas av reglerna om konkurrensbegränsande verksamhet i Konkurrenslagen. Genom att skattesubventionera biljetter på en fungerande marknad skapar man en snedvriden och orättvis konkurrens, och riskerar att konkurrera ut de privata alternativen som driver sin verksamhet utifrån rent kommersiella villkor.
mot · H002T307 · 2012-10-02 00:00:00 — Säkerhet för passagerare i bussar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstiftningen för säkerhet för passagerare i bussar. I gäller från krav på att bälten ska vara monterade i alla nyregistrerade bussar, utom för stadstrafik. Dessutom trädde en ny lag ikraft om information om bälten i bussar. Böter för att inte använda bälten där de finns i bussar är samma som för bilar, . Vid olyckor med bussar kan bältet vara livsavgörande även om hastigheten är låg. Trots detta finns inga regler för dem som får stå upp i bussar när bussarna blir överfulla då de flesta arbetspendlar och . En översyn bör ske av lagstiftningen vad det gäller säkerheten för passagerare som får stå upp i bussar.
mot · H002T312 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avyttring av ska undvikas. beslutades att skulle pröva om en samlad utkontraktering av verkets it-tjänster skulle göras till en privat leverantör. Detta gjordes genom en RFI som resulterade i att 16 företag visade intresse att överta verksamheten och infrastrukturen. gjordes en utredning under ledning av med anledning av ICT:s roll och uppgift (SOU 2010:82). I utredningens resultat framgår det tydligt hur central och viktig denna infrastruktur är för staten och för bredbandsmarknaden. Stomnätet i är en omfattande nationell fiberinfrastruktur som är och löper i huvudsak längs järnvägen. Den är en avgörande faktor för att säkerställa samhället säkerhet, kunna effektivisera statens it-drift, att säkerställa likvärdig konkurrens och öppenhet på bredbandsmarknaden samt kraftfullt bidra till att realisera digitaliseringens möjligheter i den digitala andan. Infrastrukturen har en tydlig uppgift att stödja samhällsnyttan, och om den fortsätter vara i statlig ägo kan den vara en pådrivande faktor för fortsatt utbyggnad av ultrasnabba bredbandstjänster i både mark och luft. Öppenhet och operatörsneutralitet garanteras av att infrastrukturen drivs i offentlig regi, på samma sätt som vägar och järnvägen. Staten säkrar att det finns en infrastruktur som binder samman landet och inte är knuten till någon enskild operatör. Fiberinfrastrukturen binder samman 125 stadsnät i landet. it-infrastruktur och stadsnät bildar en sammanhängande operatörsneutral infrastruktur i offentlig ägo. Detta möjliggör en konkurrens på lika villkor, och den bidrar till den mångfald av aktörer som vi har inom bredbandsindustrin i . Den säkerställer också att kan ha internationellt sett låga priser på bredband.
mot · H002T316 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vägskyltning. Länsmuseer och natur- och kulturarvsområden är värdefulla resmål för landets invånare, men också för många turister. har det blivit enklare att hitta till dessa resmål på grund av en ny vägskyltning. En vägvisare med brun botten, vit text och eventuellt brunvit symbol visar turistmål som är av stort turistiskt intresse. Vägvisningen är internationell och har funnits i andra länder . Det är angeläget att vägskyltning sker på ett trafiksäkert sätt och att man också tillgodoser rimliga krav från lokala företag och andra intressenter. Önskemålen är många om skyltar mot små och spännande platser, mot sådant som är typiskt för bygden och mot de stora sevärdheterna, varför gränsdragning kan vara svårt. Den nya vägmärkesförordningen innebär en minskad grad av detaljstyrning. Det ökar möjligheter att anpassa vägskyltningen utifrån lokala behov. Enligt vår mening är länsmuseerna, natur- och kulturarvsområden mycket angelägna sevärdheter och det borde därför ses till att vi kan få brunvit skyltning i varje län.
mot · H002T322 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygning över . Våra nationalparker har delvis tillkommit för att ge oss möjlighet att uppleva den orörda naturen. Självklart är även naturvårdsintresset ett stort skäl till att vi värnar våra nationalparker men utan de rekreationsvärden de representerar skulle de förmodligen ha en svagare ställning i folkdjupet. För mig personligen är tystnaden en av de stora behållningarna när jag vandrar i någon av våra nationalparker. För den människan är just tystnad kanske något av det man är mest ovan vid när man gör expeditioner utanför staden. Naturligtvis har även den orörda naturen ljud att erbjuda men där finns även stunder av närmast total stillhet. Flyget är då en inkräktare i dessa upplevelser som många uppfattar som oacceptabelt. Varför måste flyg passera just nationalparker? Ett konkret exempel är i som regelbundet överflygs av trafikflyg mellan och . Nya inflygningsrutiner på har ökat denna ljudnedsmutsning. Regeringen bör ge i uppdrag att justera regler för hur flygrutter läggs ut på ett sådant sätt att överflygning av förbjuds. Detta bör enligt min mening som sin uppfattning ge regeringen till känna.
mot · H002T323 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reservera medel för att påbörja byggandet av Norrbotniabanan . Sista helgen invigdes som sträcker sig upp till . Nästa etapp som är kvar för att koppla hela ihop är Norrbotniabanan (UmeåLuleå), som uppgår . Norrbotniabanan behövs av flera skäl: Bidrar till bättre klimat. Att transportera personer och gods mellan och på tåg istället för bil, buss eller lastbilar bidrar till minskning av de skadliga utsläppen som belastar klimatet och miljön. Enligt medför Norrbotniabanan minskade koldioxidutsläpp med /år. Bidrar till bekvämare och billigare transporter. Med en norrbotniabana skulle livet för väster -och norrbottningar som reser bli bekvämare. tar det mycket tid att resa mellan kuststäderna på grund av dåliga vägar, men med banan skulle regionen knytas ihop och det skulle bli lättare och snabbare att pendla till jobbet eller studierna. Alla kuststäder i skulle ha ett universitet inom 45 minuters avstånd. Norrbotniabanan kan även bidra till att göra transporterna billigare både för företag och för privatpersoner. Enligt kommer företagens transportkostnader att sänkas . Bidrar till bättre regional utveckling. Järnvägsbyggen har ofta bidragit till regioners utveckling. Industrierna får det lättare och billigare att transportera sina produkter, vilket ökar konkurrenskraften. Samarbetet mellan våra regioner och kan utvecklas. samhällsekonomiska kalkyl visar att satsningen skulle ge tillbaka upp till 1,45 per satsad krona. Det placerar Norrbotniabanan i så fall bland de lönsammaste, stora järnvägssatsningarna i . Arbetsmarknaderna blir mer differentierade och dynamiska. För arbetsgivarna innebär det att utbudet av rätt kompetens kommer att öka. För den enskilde innebär det ökad valfrihet och mer utvecklingsmöjligheter. Möjligheterna för besöksnäringen bedöms öka i hela området tack vare förutsättningar att utveckla kommunikationerna till och från kustlinjen. Allt detta kommer att bidra till mer utveckling i både Väster- och . Bidrar till fler arbetstillfällen. Byggandet av Norrbotniabanan bidrar även till att öka arbetstillfällena i dessa två regioner. Dels kommer det att behövas folk att till bygga banan, dels kommer effekterna av Norrbotniabanan att leda till en mer utvecklad region som kan erbjuda fler arbetstillfällen. Det är beklagligt att Norrbotniabanan inte prioriteras av regeringen. Regeringen envisas med att näringslivet och regionerna måste betala en del av kostnaderna. Med den logiken skulle aldrig ha utvecklats till det land som det är . Vi anser att det bästa för miljön, medborgarna, företagen och regionerna i Väster- och är att Norrbotniabanans byggande påbörjas .