mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — Regeringen minskade i senaste budgetpropositionen anslaget till rymdforskningen, till nackdel för ett område med så många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. vill återställa regeringens sparbeting på rymdforskning genom att öka anslagen successivt med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant inom EU-området. Under flera tillfällen har utskickade räddningspersonal haft problem med säker kommunikation inom krisberedskap som exempelvis vid katastrofhjälp, demokratistöd och försvarsinsatser. Speciellt vid internationella operationer där många länder deltar och där framför allt stora länder sätter in stora resurser så uppstår ofta begränsningar i tillgången till befintliga satellitkommunikationssystem. Tydliga exempel på detta var kommunikationssvårigheterna vid tsunami- och Haitikatastroferna. Även i har myndigheterna svårt med robust kommunikation vid katastrofer. har en lång tradition av avancerad rymdteknik och rymdsystem. Stora länder har systematiskt efterfrågat samarbete med svensk rymdindustri för kostnads- och riskdelning av små satellitsystem som snabbt kan komplettera de behov som krisberedskapsmyndigheter ofta har. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågat. Behovet av nationella och internationella kritiska kommunikationslösningar är tydligt för att ska stå bättre rustat i vår krisberedskap. Med den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området så föreslår en stor satsning på rymdteknik- och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. I en utopisk värld existerar varken krig eller katastrofer. Verkligheten ser dessvärre annorlunda ut och det är därför viktigt att vara förberedd på det värsta. Ett starkt nationellt försvar och en hög beredskap gör oss rustade för att stå emot prövningar som kan vara svåra att förutse. 10.1Försvarets mål och uppgifter Målet med det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra inom och utom landet försvara , främja vår säkerhet och i begränsad utsträckning bedriva militärt bistånd. Detta ska ske genom att hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen förebygga och hantera konflikter och krig skydda samhället och dess funktioner i form av stöd till civila myndigheter vid katastrofer hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring inom gränser bistå civila samhällen i andra länder genom fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium samt i och utanför närområdet upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov äga beredskap att snabbt kunna ställa mindre enheter över landets hela yta att ledas av räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring inom gränser äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka i internationell tjänst för att beivra grova brott mot folkrätten eller för att förhindra katastrofer. försvarspolitik är fokuserad på försvaret av och tar avstånd från den inriktning som går mot ett förhållande där endast ställer betalda militära truppenheter till förfogande för överstatliga organisationer som Nato eller EU. Försvaret ska vara så organiserat att det fyller folkrättsliga anspråk på territoriell integritet. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras; däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värsta fallscenarion måste vara underlag för vårt behov av militärt försvar. Det kommer att ta att åter bygga upp ett nationellt territorialförsvar och det är meningslöst att kommande budgetår planera för något specifikt hot. Med de resurser som kan komma att stå till förfogande kan endast ett försvar mot strategisk kupp samt lågintensiva angreppsformer komma ifråga och då med kraftsamling främst till och . Under uppbyggnadsfasen till ett existensförsvar prioriteras skydd av särskilt viktiga totalförsvarsobjekt, såsom riksledningen, högsta militärledningen, kärnkraftverk, känsliga infallsportar såsom flygplatser och hamnar samt vissa särskilda områden såsom och . bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att denna i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Ett sådant försvar bör ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot. Försvaret kan samverka med andra länder för gemensam säkerhet, något som i synnerhet gäller samverkan med de nordiska länderna inom ramen för Nordefco. Konkret stöd till grannländerna inger förtroende. Övningssamarbete eller svenska förband på plats i ett nordiskt skalskydd är exempel på detta. Ensidiga solidaritetsgarantier ska inte utlovas. Försvaret ska med mindre i budgeten avdelade resurser kunna hjälpa till vid internationella kriser om FN gett mandat. anser att en paus i de internationella insatserna ska tas tills vi har ett existensförsvar för . ska inte bindas till EU som institution med säkerhetspolitiska kontrakt. Försvarsmakten ska inte delta i som står till EU:s förfogande med tiodagars veto för medlemsländerna inför beordrad insats. Nato har historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som militärt stark fredsskapande nation. Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska överge den linjen. ska inte vara medlem av Nato. bör ingå i Partnerskap för fred och där verka för svensk säkerhet. I partnerskap med Nato bör det finnas konkreta planer på vårt bistånd vid angrepp mot ett eller flera Nato-länder och lika konkreta planer över den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato så måste äga en avsevärd militär kapacitet. Interoperabilitet med Nato ska eftersträvas för nya materielsystem men är inte ett krav för äldre befintliga. Förmågan att skydda flyg- och marinbaser är avgörande om Nato ska ha möjlighet att skeppa in i ett skymningsläge. Detta rör även de baltiska ländernas säkerhet om Nato ska ha vårt fastland eller som bas. Värnplikten ska återinföras successivt och mönstring ska ske av alla män och frivillig mönstring ska gälla för kvinnor. Internetmönstring ska inte ske då den visat sig ineffektiv. Det antal värnpliktiga som behövs för att fylla förbanden ska utbildas. Värnplikten bidrar till att stärka landets totala försvarskapacitet och fyller därtill en viktig fostrande och social funktion. Försvarsmakten ska bemannas av yrkespersonal, civilanställda samt värnpliktiga. Förmågan att hantera terrorism, asymmetrisk krigföring, cyberkrigföring och andra okonventionella angreppsformer ska förstärkas. Försvarets förmåga att stödja det civila samhället vid särskilda påfrestningar ska utvecklas. Försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel, och en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Vidare bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska SME-företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Veteransoldatspolitiken ska vara sådan att stort stöd ges till dem som verkat i internationell tjänst. Stödet ska omfatta de anhöriga. Medaljer ska symbolisera olika beundransvärda och viktiga bedrifter samt de offer som gjorts. Den ska vara fredsoldatsdag och minnesdag för svenska veteraner. Militär personal på svenskregistrerade handelsfartyg ska inte tillåtas. Redare kan redan nu anskaffa vapen och vaktmanskap. Däremot bör vid tydliga säkerhetsunderskott svenska militära enheter bistå på internationellt vatten. De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. (FSU) har resulterat i flera stora åtgärdsförslag. Så stora är åtgärderna att genomförs de så kommer inte Försvarsmakten att kunna lösa sina uppgifter enligt förordningen 2009:1204. Det som sägs i förordningen om att Försvarsmakten ska ha möjlighet att självständigt upprätthålla och utveckla militärt försvar går inte att uppfylla om FSU:s förslag antas. FSU tycks utpeka den väpnade striden som Försvarsmaktens enda egna verksamhet, resten ska lämnas till marknaden. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är billiga. beställer Försvarsmakten en produkt i taget från . Detta föregås av en noggrann långsiktig planering. I FSU föreslås att i stället ska hyra ut materiel till Försvarsmakten. Försvarsmakten skulle förlora flexibilitet och skulle i stället för att fördela egna anslag för att nå operativa mål få lämna förslag till FMV som FMV inte behöver ta hänsyn till. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för industrin och att utredaren föreslår att FoU-anslagen ska minska betydligt är alarmerande. FoU-anslagen bör vara kvar och koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Totalförsvarets forskningsinstitution ska fortsatt finansieras av staten. Omställningskostnaderna som uppstår när ett större antal anställda ska flyttas från Försvarsmakten till vägs inte upp av tydliga rationaliseringar. Däremot finns det vinster med att gränssnittet mellan staten och försvarsindustrin belyses. Där finns teknisk dubblering som bör rationaliseras. Förslaget från FSU är en enhet och kan antingen bifallas eller avslås. säger nej till utredningens förslag. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är, och ska fortsatt förbli, komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken, liksom i andra länder. Det är viktigt att hela försvarets kostnader kan budgeteras rätt och att utfallet kan följas. Systemen för detta får dock inte vara så dyra att de går ut över den levererade försvarsförmågan. För samhällets krisberedskap behöver många myndigheter planera och skapa resurser för att kunna agera. Försvarets goda samverkan med civila myndigheter är en nödvändighet och är samhällsekonomiskt effektivt. Försvarsmaktens förmåga att hävda territoriella integritet i fredstid är enligt vår mening bristfällig . Vid försämrat omvärldsläge är denna förmåga inte godtagbar och detsamma gäller Försvarsmaktens förmåga att möta och bekämpa eller fördröja en angripare. Allmän värnplikt ska återinföras och mönstring ska ske av alla män, men vara frivillig för kvinnor. Internetmönstring fungerar inte på ett tillfredsställande sätt och ska inte användas. Det antal soldater som behövs sammantaget för att möta personalförsörjningsbehoven uttas för tre månaders grundläggande militärutbildning (GMU). Efter fullgjord GMU ska det antal som behövs för att försörja fältarméns föryngring fullgöra en fortsättningsutbildning . Resterande GMU-utbildade krigsplaceras i territorialarmén/nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade finns en och en halv mekaniserad brigad. Dessa ska tilldelas militärområden. Ytterligare fyra och en halv brigad ska skapas med en takt av en brigad per . Allra ska ha sex mekaniserade brigader vardera med brigadstab, en mekbataljon och två luftvärnskompanier på heltid. Övriga delar av brigaderna har materiel och kan försörjas med värnpliktiga som kontinuerligt övas i KFÖ. Nationella skyddsstyrkorna utvecklas till territorialarmén. Påbyggnadsutbildning sker frivilligt för placerade i territorialarmén och dessa soldater kan efter utbildning söka placering i fältbrigadernas fjärdebataljoner. I19 (), A9 (), I1 (), AMF 1 (), LedR (), P4 (), T2 (), K3 (), Ing2 (), LV6 () och P7 () bör prövas som regementen för utbildning av värnpliktiga. Krigsplacerade i fältarmén planeras vara 32 500, vilket är sex mekaniserade brigader och Militärkommando , det senare med 2 500 heltidsanställda och i territorialarmén 43 500. efter 2025 växer personalreserven. Jämte flygflottilj (F7 ), flygflottilj (F17 ) och flygflottilj (F21 ) sätts flygflottilj () upp . Marinen ges åter regional indelning i tidigare infrastruktur. Marinbas öst () sätts upp 2015. Marinbas väst () och marindetachement sätts upp 2016. planeras för ett militärkommando med stående trupp och hög koncentration av territorialarmén. är avgörande för att vi ska ha möjligheter att upprätthålla våra åtaganden gentemot . Ön utgör en strategisk bas för att kunna möta och avskräcka fientligheter i . Luftvärnet på ska vara fast grupperat. anställs 500 yrkesmilitärer till Militärkommando . Sedan anställs 500 tills förbandet är fyllt med 2 500 yrkesmilitärer. Arméns brigader måste struktureras och beväpnas för att kunna avskräcka fientliga kustanfall och luftlandsättningar. Det förutsätter mekaniserade brigader. och måste återfå försvar inklusive effektivt luftförsvar. Brigaderna ska ha hemdepåer, men även i perioder vara förlagda till befintliga skjutfält med god infrastruktur, vilka används som truppövningsläger. På så sätt kan behovet av att bygga nya anläggningar minskas. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas. Armén kommer att ha två beståndsdelar: Fältarmén kommer att bestå dels av yrkespersonal, dels av värnpliktiga. Förslag på baseringsplatser är , , , , och Revinge. Varje mekaniserad brigad ansvarar för ett militärområde. Territorialförsvaret som utgörs av lokalt rekryterade soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Territorialarmén kommer att organiseras i regementen, ett per landskap, vilket är respektive försvarsområde. Kaserner som behövs för detta återtas. Nya hotbilder kräver att län och kommuner kan mobilisera i aktiv krishantering på höga våldsnivåer. Regementsledningarna inom territorialarmén bör ha del i länsstyrelsernas krisledning. Brigadskiss för fältarmén: Bat:Professionell, roteras till utlandsstyrkan halvårsvis. Bat:Tidigare professionell, som tjänstgör på pliktbasis. Bat:Värnpliktsförband, delvis draget ur Territorialarmén. Förstärkt stöd till frivilligorganisationer. Särskilda beredskapspolisen (SBP) flyttas till Försvarsmakten och knyts till territorialarmén, men bibehåller polismans befogenheter vid civila kriser. Förmåner och ersättning till Försvarsmaktspersonal på skarpa insatser anser vara en förhandlingsfråga mellan arbetsgivaren och berörda fackförbund. Det ska inte förekomma krav på internationell arbetsskyldighet för andra befattningar i insatsorganisationen än fältarméns första bataljoner. En paus i de internationella insatserna görs för att frigöra medel till ett återskapande av ett existensförsvar. minskas kostnaderna för utlandsinsatserna . Operation kvarstår vid behov. ska utlandsinsatserna återtas och då bör en bataljon roteras till internationell beredskap. Utlandstjänstgöring är obligatorisk för personal i fältbrigadernas första bataljoner, men inte för övrig personal i försvaret. anser att fredsbevarande och fredsskapande insatser kan vara viktiga för att stoppa och förhindra mänskliga katastrofer. Militära aktioner i främmande land är alltid en svår rättslig fråga. Därtill har ofta parter i de konflikter vi ska motverka olika verklighets- och historiesyn, vilket ställer krav på stark analys innan beslut om insats tas. En förutsättning bör vara att det sker med FN-mandat. När utsattes för terrorism förklarade amerikanerna krig mot terrorismen och tog sig rätten att anfalla och . Utsatt för upprepad svårt drabbande terrorism kan säkert de flesta länder välja att försvara sig globalt. bör dock inte utan utomordentligt starka skäl medverka i den typen av krigföring. Vi motsätter oss även att tar aktiv ställning på en sida i regelrätta inbördeskrig där alla parter saknar civiliserade mål. Vår utgångspunkt är att den svenska hjälpen i drabbade områden huvudsakligen ska vara humanitär eller fredsbevarande. bör söka samverkan med de nordiska och baltiska länderna vid internationell tjänst. Med fördel kan vid stora konflikter nordisk-baltiska stridsgrupper sättas upp, vilket också ger fördelen att samträning av befäl från nordiska och baltiska länder sker. Svenska armén har gjort ett utmärkt arbete i genom att ställa trupp jämte afghanska nationella armén () och afghanska polisen (ANP) samt genom att ha tillfört rådgivare i , så kallade OMLT. Det mot talibananhängare har förts med syftet att hjälpa landets befolkning och att skapa demokrati. Oavsett hur stark insats svenska armén och övriga ISAF har gjort måste effekten av närvaron bedömas. bedömer att en bortre gräns för det svenska engagemanget i måste sättas. Det hänger nu på folken i att själva ta hand om sin säkerhet. Det svenska engagemanget i Kosovo genom Kfor avvecklas i planerad takt. har lett EU:s insats utanför , operation , genom att tillhandahålla ett styrkehögkvarter ombord på och ett övervakningsplan från . bör fortsatt verka på internationella vatten mot pirater. Kvinnor i internationell tjänst är viktiga för det gränssnitt där vi utbyter kunskap med befolkningar där samhällena är ålderdomliga. Parallella hänsyn och samverkan mellan militära och civila insatser utgör en nödvändighet för permanenta framgångar. Utlandsstyrkan ska ha mindre budgetmedel att använda till nytta för lokalbefolkningen i de områden där vi bevarar och skapar fred för att visa att våra soldater är vänner och därigenom skydda våra soldater och gynna dialogen med det lokala civila samhället. 10.7Anskaffning av materiel och anläggningar Väl genomarbetade målsättningar (TTEM) och systemplaner minskar risken för fördyringar under upphandlingsprocessen. En fungerande organisation för studier på systemnivå bör därför återskapas. Sverigebaserad försvarsindustri bör som tidigare involveras i studierna på ett tidigt skede. Samarbetet mellan stab och förvaltning bör effektiviseras som rådande obalanser åtgärdas. Den nya materielanskaffningsstrategin ger ett antal negativa konsekvenser för såväl Försvarsmakten som industrin i ett högteknologiskt land med erkänt kvalificerad försvarsindustri. Materielanskaffningsstrategin bör därför modifieras så att statsmakterna, stab och förvaltning under hela processen har kontroll över operativt viktiga system. Principen att köpa från hyllan bör av funktionalitetsskäl undvikas för systemviktig materiel. För ett utbyggt existensförsvar saknas utrustning men mycket av materielen finns dock i förråd, som till exempel stridsvagnar och stridsfordon. Vi ska inte sälja av viktig förrådsställd materiel. Vi bör bevara all militär infrastruktur. Vi kommer att budgetera för kostnader hos att ställa om för produktion av Gripen E/F och därefter budgetera för inköp av plan med målet att Flygvapnet allra ska ha 100 plan av E/F-modellen. Möjligheten till kommande exportorder för Gripen E/F är stor och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. Kulturen är grunden för vårt samhälle, den håller oss samman och präglar vår identitet. I förlängningen är det den gemensamma kulturen som möjliggör det öppna och solidariska välfärdsland vi alla vill och bör vara en del av. Känslan av samhörighet, kunskapen om vår gemensamma historia och delade grundläggande värderingar är alla verktyg för att förstå vår omvärld och bygga vidare på vårt samhälle. 11.1Satsningar på gemenskap, tillgänglighet och hälsa menar att det finns en intim koppling mellan förekomsten av en gemensam kultur, en gemensam identitet och inre solidaritet och social tillit i samhället. Att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet blir i det perspektivet en av de mest angelägna politiska frågorna. Mot bakgrund av detta vill se betydande satsningar på såväl det materiella som det immateriella kulturarvet. Bland några av de viktigaste åtgärderna kan nämnas ökat stöd till kulturarvsinstitutionerna, inrättandet av en statlig kulturarvsfond, införandet av ett kulturarvs-ROT vid restaurering av kulturhisoriskt värdefulla byggnader, ökade satsningar på bevarandet och levandegörandet av det maritima och det kyrkliga kulturarvet med mera. Parallellt med de ökade satsningarna på det svenska kulturarvet vill vi, bortsett från stödet till de nationella minoriteterna, se en avveckling av den samhällssplittrande, mångkulturalistiska kulturpolitiken. Trots att insatser gjorts och görs för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade inom kultursektorn så är det fortfarande en lång väg kvar innan personer med funktionshinder kan sägas ha samma tillgång till kulturlivet som övriga medborgare. uppfattning är att arbetet med att förbättra attityder, undanröja fysiska hinder samt med att implementera nya tekniska lösningar och arbetsmetoder behöver skyndas på och kvalitetssäkras. Vi kommer därför i kommande höstbudget anslå ökade medel till detta område. Kulturens positiva inverkan på hälsan och den upplevda livskvaliteten är rikligt dokumenterad. vill mot bakgrund av detta att fler grupper ska få tillgång till kulturlivet. Genom att utöka Skapande skolasatsningen till att även omfatta förskolan vill vi ge alla mindre barn, oavsett familjebakgrund, en möjlighet att utveckla sin kreativitet och att få ta del av såväl kvalitativ som bred barnkultur. Just hälsoaspekten är också en av de avgörande orsakerna till att vi vill permanenta och kraftigt utöka stödet till kultur och idrott för äldre. Att upprätthålla såväl bredd som spets inom den svenska idrottsrörelsen är mycket viktigt eftersom de förutsätter varandra. Parallellt med bevarandet av medlen till idrottslyftet, bekämpandet av EU:s momsdirektiv och andra åtgärder som syftar till att stärka idrottsrörelsens bas kommer vi därför också att verka för att medlen till elitsatsningen förnyas. Möten mellan människor är aldrig helt friktionsfria. När mötet dessutom beror på en ofrivillig migration, orsakad av krig eller förföljelse, uppstår en än svårare kontrast. Varje individ söker efter en plats att längta till, ett samhälle som känns tryggt och en gemenskap att vara en del av. Grundläggande för varje sådan gemenskap är en bas av gemensamma värderingar, respekt för rådande samhällsregler och medborgarnas vilja att leva tillsammans. Det är mening att såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har fört en extrem invandringspolitik. Denna politik har varit extrem i förhållande till folkviljan såväl som i förhållande till merparten av västvärldens länder.