mot · H002U327 · 2012-09-24 00:00:00 — Klimaträttvisa inför och dess efterföljare 4Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken6 4.3Klimat, klass och kön7 4.4Rika påverkar klimatet mer7 4.6Män har större klimatpåverkan än kvinnor9 4.6.1Fakta om mäns större klimatpåverkan9 4.7.1Fakta om kvinnors utsatthet10 5Sveriges strategi inför Doha11 5.1Klimatförändringarna det vetenskapliga underlaget inför Doha11 5.2Nya klimatmål inför Doha13 5.3Sverige måste ta eget ansvar13 5.4EU måste höja klimatmålet14 5.5Bindande och rättvisa klimatavtal15 5.10Inga subventioner till fossil energi19 6.2Klimatprogram för minskade utsläpp och nya jobb20 6.5Miljömässig hänsyn i AP-fonderna22 6.8Hållbar samhällsplanering och miljöanpassad vägtrafik24 6.9Stoppa tågkaoset och öka tågkapaciteten25 6.12Annullera överskott av utsläppsrätter27 6.14Inför kommunalt veto mot fossilutvinning29 6.15Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet29 6.16Fri programvara för bättre klimat30 6.17Könsuppdelad statistik och analyser om klimatpåverkan31 6.20Förenkla möjligheter till klimatvänlig lokal upphandling av varor32 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför klimatmötet i (COP 18) och dess efterföljare kräver ett nytt globalt klimatmål.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkar för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2020.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2050.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köp av utsläppskrediter via CDM (Clean Development Mechanism) för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska driva kravet att EU höjer sitt klimatmål till till 2020.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för att klimatfinansiering inte inskränker på det ordinarie biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar verkar för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar verkar för nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör leva upp till EU-direktivet om utsläppshandeln och öronmärka auktioneringsintäkterna till klimatåtgärder i enlighet med direktivet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att en internationell granskning gör en noggrann utvärdering av CDM.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsuppehållande mediciner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att det görs en översyn av patent- och immateriallagstiftningen för att göra det lättare att sprida grön teknik till utvecklingsländer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera i alla internationella forum för att subventioner till olja och andra fossila energislag fasas ut.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i klimatförhandlingar verkar för att ett fondbaserat system för REDD (Reducing Emissions from Deforestation and ) utvecklas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att det i EU:s budget inrättas en enskild budgetpost utöver det redan existerande utvecklingsbiståndet, för klimatbistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt klimatprogram.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa en statlig klimatbudget som läggs utifrån de klimatpolitiska målen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa klimatskatt på inrikesflyget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med omedelbar verkan beslutar att överskottet av utsläppsrätter annulleras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av vetorätt mot utvinning av fossil energi.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även foga rapporter om de konsumtionsbaserade utsläppen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsumtionsperspektivet bör få en central betydelse i uppdrag Färdplan för ett utan klimatutsläpp 2050.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mer resurser tillförs för könsuppdelad statistik och analys av klimatpåverkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas med uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för garanterad livslängd på varor inom produktområden som är resurskrävande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att producentansvar för textilier bör införas.1 1 Yrkandena 18, 12, 13, 1618, 20, 21, 2325 och 2732 hänvisade till MJU. 2 Yrkandena 14, 15 och 26 hänvisade till NU. 3 Yrkande 22 hänvisat till FiU. är ett socialistiskt och feministiskt parti på ekologisk grund. Vårt mål är att förverkliga ett samhälle grundat på demokrati, jämlikhet och solidaritet, ett samhälle befriat från klass-, köns- och etniskt förtryck, ett rättvist och ekologiskt hållbart samhälle där kvinnor och män bygger sin egen framtid i frihet och samverkan. Jorden vi bor på förser oss människor med många naturresurser. Men naturresurserna är inte oändliga. Jorden har en ekologisk bärkraft som vi inte kan överskrida. Det gör att miljöfrågan i grunden är en fråga om fördelning av knappa resurser. Miljöpolitik handlar därför också om rättvisa och om solidaritet. Vi anser att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever miljövänligt eller inte, men för en enskild individ kan det vara svårt att påverka sin miljö i någon större utsträckning. Därför krävs det politiska lösningar på klimatproblemen. 4Vänsterpartiets utgångspunkter i klimatpolitiken har fastslagit kopplingen mellan miljö och rättvisa i vårt partiprogram där vi anger att länder, regioner och individer måste hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser, nu eller . Tanken om ett rättvist miljöutrymme har två beståndsdelar. Den första delen är den grundläggande utgångspunkten att det finns ett givet miljöutrymme som vi människor har att röra oss inom. Vi har bara en jord, med vissa givna ekologiska ramar. De ramarna kan inte tänjas hur som helst, utan vi måste se till att leva inom dem. Lever vi över ett givet miljöutrymme, över ett ekosystems bärkraft, drabbar det oss själva men även andra länders invånare eller kommande generationer. På samma sätt drabbar tidigare generationers överskridande av ramarna oss . Vi kan inte alltid helt objektivt slå fast hur stort miljöutrymmet är, men vi kan göra kvalificerade bedömningar, exempelvis gällande nivåer av klimatpåverkande växthusgaser. Den andra delen av det rättvisa miljöutrymmet är frågan om rättvisa. Miljöfrågan är i grund och botten en fråga om fördelning av resurser. Om man tror på alla människors lika värde borde tillgången till pengar inte vara grunden för en fördelning av världens resurser. Jorden är vårt gemensamma arv och borde väl då också förvaltas på det sättet. Men är det de individer, företag och länder med mycket pengar som lägger beslag på en långt mycket större andel av det totala miljöutrymmet än vad fattiga länder eller individer gör. Det är inte rättvist. Det behövs politiska beslut för att rika länder ska minska sin miljöpåverkan och för att fattiga länder ska få möjligheten att utvecklas. strävar efter klimaträttvisa. Med det menar vi att vi tittar specifikt på klimatförändringarna utifrån ett rättviseperspektiv och på vem som påverkar respektive drabbas av klimatförändringarna. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga människor. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga som drabbas av klimatförändringarna. 4.3Klimat, klass och kön Det finns stora skillnader mellan fattiga och rika även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Att synliggöra ojämlikheterna är att visa hur det globala klassamhället ser ut i praktiken. Debatten som förs om klimatet fäster knappt någon uppmärksamhet alls på kön, trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser och världens kvinnor har alltjämt inte jämställda levnadsvillkor i förhållande till män. Vi anser att det är nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. 4.4Rika påverkar klimatet mer Både fattiga och rika människor är en del av problemen när det gäller dagens konsumtion fattiga för att de har tillgång till för lite resurser och rika för att de använder för mycket resurser. Fattiga människors låga konsumtion och påverkan på miljön utgör på ett sätt en räddning för rika människor eftersom de fattiga i så begränsad utsträckning tär på mänsklighetens gemensamma resurser. Ungefär en halv miljard människor globalt lever i det som betecknas som survival economy, med begränsat ianspråktagande av jordens resurser och energi i jämförelse med rika människor. av människorna i utvecklingsländerna lever ännu i fattigdom. uppgår antalet hungrande människor till en miljard. Aldrig förr har så många varit hungriga. Omkring 10 miljoner barn dör av sjukdomar som hade kunnat botas eller förhindras. En fjärdedel av världens befolkning har inte tillgång till elektricitet. I denna situation är utveckling det överordnade målet för dessa utvecklingsländer. Dagens i-länder har gynnats av en koldioxidintensiv produktion och har stått för av de utsläpp av växthusgaser som människan gett upphov till. Och skillnaderna i utsläppen består än . Höginkomstländer släpper ut stora mängder koldioxidekvivalenter (CO2e) per person och år: , , , , och . Det ska jämföras med utvecklingsländernas utsläpp: , och . De allra fattigaste länderna såsom släpper ut per person och år. Världsgenomsnittet är per person och år (, Annual 2006). Även inom länder finns stora skillnader i miljöpåverkan. Enligt en KTH-avhandling lever låginkomsttagare ofta mer miljövänligt än de med högre inkomster (, miljö på KTH). Ensamstående kvinnor med barn, boende i hyresrätt och personer med låg inkomst är de som lever mest miljövänligt. Även om de vare sig sopsorterar eller handlar ekologiskt har låginkomsttagare ett bättre miljöbeteende än höginkomsttagare. Det beror på att låginkomsttagare har mindre bostäder, åker mer kollektivt och konsumerar mindre. De länder som släpper ut mest växthusgaser är de som drabbas lindrigast av växthuseffekten. I stället är det utvecklingsländer som kommer att få bära av klimatförändringarnas skador och kostnader, enligt (2010). FN:s klimatpanel bedömer att effekterna av klimatförändringarna kommer att slå hårt mot världens fattiga regioner (Klimateffekter, anpassning och sårbarhet, 2007): I kommer ytterligare 75250 miljoner människor att drabbas av ökad vattenbrist. Mindre nederbörd leder till att vissa delar av matproduktion minskar med . I kommer tillgången till färskvatten att minska, kustnära områden drabbas av översvämningar och klimatförändringarna utgör ett hot mot naturresurser och människors hälsa. I hotar klimatförändringarna att leda till stora förluster av biologisk mångfald. Vatten för konsumtion, jordbruk och energiproduktion påverkas signifikant. Livsmedelssäkerheten försämras och antalet hungriga människor ökar. Små önationer förväntas drabbas hårt av bl.a. höjd havsnivå, minskad tillgång till vatten och korallblekning. 4.6Män har större klimatpåverkan än kvinnor Klimat och kön har starka kopplingar. Svenskars möjligheter och livsvillkor påverkas starkt av kön eftersom konsumtion är påtagligt könsrelaterad. Kvinnor står för en mindre del av det samlade konsumtionsutrymmet, inte minst i fråga om transporter, både för att de har mindre resurser än män och av sociala skäl. Detta gäller både bland rika och fattiga människor i . Konsumtionsmönstren i fattiga länder skiljer sig markant med avseende på kön, t.ex. genom att pojkars och mäns behov av sjukvård och utbildning prioriteras framför flickors och kvinnors (, En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, Rapport till Miljövårdsberedningen, MVB 2007:02). är kvinnor genomgående mer engagerade i klimatfrågan än vad män är. Kvinnor anser också i större utsträckning att klimatfrågan är viktig och är mer villiga att genomföra åtgärder än vad män är (ARS research, 2007 i m.fl., Kvinnor, män och energi: makt, produktion och användning, FOI 2008). 4.6.1Fakta om mäns större klimatpåverkan Män förbrukar mer energi. Ensamstående män utan barn gör av mer energi än kvinnor i samma situation (FOI 2008). Män tar bilen oftare. En mycket liten grupp, av alla bilförare, primärt män, står för av allt bilkörande (MVB 2007:02). Jämfört med kvinnor lägger män avsevärt mer energi på transporter. av männens totala energianvändning går till transporter, medan motsvarande andel för kvinnor bara är . Män har visat sig vara mindre benägna än kvinnor att vidta åtgärder för att minska transporternas klimatpåverkan. Också skillnaderna mellan unga kvinnor och män är tydliga när det gäller energianvändningen för transporter, vilket betyder att könsskillnaderna sannolikt kommer att bestå (FOI 2008). Män har större klimatpåverkan i alla inkomstgrupper. Skillnaderna i totala nivåer av energiförbrukning beror mycket på utgifternas storlek och det gäller både kvinnor och män. Men kvinnors och mäns energiintensitet skiljer sig i alla inkomstgrupper enligt studien. Män har en högre energiintensitet (MJ per krona) för sina inköp relativt kvinnor i alla inkomstgrupper (FOI 2008). Män har makten i energibolagen. Män är kraftigt överrepresenterade i energiföretagens styrelser. Det motsvarar ungefär mäns genomsnittliga överrepresentation i svenska börsbolags styrelser: (FOI 2008). Män äter mer kött. Män äter också generellt betydligt mer rött kött än kvinnor. SCB:s data visar att män köper kött för och kvinnor köper kött för . Kvinnor och män påverkas olika av klimatförändringarna. Därför är politiska åtgärder mot klimatförändringarna inte könsneutrala. Kvinnor och män, särskilt i fattiga länder, har olika ansvar, sårbarhet och skilda förutsättningar att minska utsläppen samt anpassa sig till klimatförändringarna. 4.7.1Fakta om kvinnors utsatthet Kvinnor är fattigare. Kvinnor tillhör en stor del av världens fattiga människor och är därför, liksom barnen som oftast är kvinnors ansvar, mer sårbara än män för miljöförändringars negativa effekter. Kvinnors sårbarhet för klimatförändringarna påverkas av utbildningsnivå, sociala nätverk, delaktighet i lokala organisationer, tillgång till finansiella tjänster och hur stora tillgångar de äger i övrigt (, , 2010). Kvinnor utsätts för risker. Kvinnor är utsatta för större risker under och efter miljökatastrofer. har räknat fram att 50 miljoner människor behövde flytta p.g.a. miljöförändringar och att av dessa är de flesta kvinnor och barn (Sida, , 2008). Kvinnor påverkas av förändringar i naturresurser. Fattiga är generellt sett mycket beroende av naturresurser i sin omgivning. När exempelvis av-skogning sker påverkar den kvinnors tillvaro starkt då tillgången till skogens vilda frukter, ved, byggmaterial och medicinska växter förloras. Dessa är oftast avgörande för inte minst kvinnors möjlighet att överleva och generera inkomst till hushållet (Sida, , 2008). Kvinnor är mindre sårbara om de har samma rättigheter som män. På platser där kvinnor och män har likvärdiga ekonomiska och sociala rättigheter, påverkar klimatförändringarna kvinnor och män på liknande sätt. Kvinnors delaktighet i beslutsfattande kan leda till förbättrade resultat för såväl miljö som livsvillkor och gynnar alla (, , 2010). Även beträffande kvinnors delaktighet i klimatarbetet finns stora skillnader. 2010 konstaterar bl.a. följande om kvinnors delaktighet: Kvinnor är nödvändiga i klimatarbetet. Kvinnor representerar åtminstone hälften av världens jordbrukare och kvinnor och flickor är huvudansvariga för att samla in vatten och ved. Utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder, speciellt inom skogsbruket och jordbruket, går inte att förverkliga utan att använda kvinnors kunskaper och delaktighet. Kvinnor räddar liv. Välfärden före, under och efter extrema naturkatastrofer kan förbättras genom att inkludera kvinnor i katastrofhanteringen och rehabiliteringen. I motsats till andra ställen som råkade ut för många dödsfall i samband med orkanen 1998, drabbades staden , , inte av några dödsfall. En bidragande orsak var att kvinnor i förväg hade fått utbildning i att tolka tidiga varningstecken och i riskhantering. Detta projekts slutsats var även att efter katastrofen utsattes man för mindre korruption vid distributionen av mat och för en mer rättvis fördelning av maten när kvinnor ansvarade för hanteringen. Kvinnor kan förbättra den biologiska mångfalden och vattenhanteringen. Ett program mot ökenspridning i , som pågick , bjöd in kvinnor för att bl.a. dela med sig av sin kunskap om vattenhanteringen. Projektet resulterade i att kvinnor genomförde ett effektivt vatteninsamlings- och förvaringssystem. Den förbättrade vattenhanteringen ledde bl.a. till att växtligheten ökade och den biologiska mångfalden skyddades. Kvinnor stärker livsmedelssäkerhet och skyddar skogar. I , och har kvinnor planterat 400 000 träd . Detta har förbättrat livsmedelssäkerheten och projektet ingår i ett internationellt klimatsamarbete. 5.1Klimatförändringarna det vetenskapliga underlaget inför FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde utvärderingsrapport hade stor betydelse för att tydliggöra och underbygga det hot som den globala uppvärmningen utgör. Klimatpanelen kom i rapporten fram till att utsläppen måste minska (jämfört med ) om temperaturökningen ska begränsas till (jämfört med förindustriell nivå). Utsläppen måste dessutom nå sin topp . Det innebär att koldioxid i atmosfären ska ligga mellan 350 och 400 ppm. I rapporten finns inget scenario för att den globala temperaturökningen ska hållas . Arbetet med IPCC:s femte utvärderingsrapport pågår och beräknas vara klart . Sedan IPCC:s rapport har kunskapsläget modifierat bilden av klimatsystemet. Följande slutsatser har bland annat kommit fram (Rapport från : Ny klimatvetenskap av och 2009): Ökningstakten av växthusgashalter i atmosfären är högre . Den dramatiska havsisminskningen i kan vara det första exemplet på observerad tröskeleffekt. Det kan bli svårare än vad som bedömts att begränsa den totala uppvärmningen till maximalt . Ny forskning stödjer farhågor om att kolsänkor blir mindre effektiva. presenterades i of climate change on snow, water, ice and permafrost in the Arctic om klimatet i som har sammanställts av närmare 200 polarforskare från hela världen. Rapporten kommer att fungera som underlag när FN:s klimatpanel presenterar sin nästa rapport om klimatet 2014. I rapporten konstaterar forskarna att klimatförändringarna i är betydligt mer omfattande och sker långt snabbare än vad man trott. De nya modellerna visar att temperaturerna i till 2100 kan stiga med ytterligare . har här redan en höjning på skett. En sådan kraftig höjning till 2100 skulle innebära en kraftig isavsmältning och betydligt snabbare snösmältning . Det skulle innebära att tundrornas permafrost kommer att tina över mycket stora områden. Avsmältningen av inlandsisen på tros bli så omfattande att den globala havsnivån höjs med till 2100, vilket är dubbelt så mycket som IPCC förutspådde i sin senaste rapport . var den isfattigaste som någonsin uppmätts i när det gäller havsisen. Klimatforskaren m.fl. har kraftigt ifrågasatt 2-gradersmålet och menar att det kan få förödande effekter. Man har bl.a. lyft riskerna för ett albedo-omslag (kraftig minskning av snö- och istäckta ytor med resultatet att mindre solinstrålning reflekteras tillbaka ut i atmosfären och istället absorberas med resultatet att det blir ännu varmare), vilket ytterligare skulle förstärka temperaturhöjningen vid polerna med isavsmältning som följd och med mycket kraftigare havshöjning än beräknat. Dessutom uppmärksammas att IPCC:s klimatmodeller för havshöjning inte inbegriper isavsmältningen eller metanutsläppen från en tinande tundra. identifierar 350 ppm som ett vetenskapligt utsläppsmål och får även stöd i detta genom en annan studie av professor vid () som klassificerar det som ett planetärt gränsvärde. I samband med de vetenskapliga rönen för att stabilisera koldioxidkoncentrationen på 350 ppm (jämfört med dagens 392 ppm) och en global uppvärmning på högst startades en global opinion för denna målsättning. Bakom kravet står ett hundratal utvecklingsländer och önationer som drabbas hårdast av klimatförändringarna. överlämnade rapporten av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet (, ) till regeringen om vad som hänt inom den senaste forskningen sedan IPCC:s sammanställning 2007. Även denna rapport visar att forskningen nu ser större och värre konsekvenser än 2007. Havsnivåhöjningen bedöms kunna bli än större detta århundrade och våra ekosystem, inte minst de , är under ett större hot än vad som befarades .