ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So584 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över regelverket kring inhemska adoptioner. I finns många barn som lever i familjehem eller liknande förhållande på grund av att deras biologiska föräldrar inte kan förse dem med en stabil uppväxtmiljö. befann sig 5 511 barn () under pågående insats hos . omhändertogs 2 527 barn enligt socialtjänstlagen och placerades i de allra flesta fall i familjehem. För många av dessa barn är tillvaron otrygg och osäker då de saknar en fast punkt i form av permanent vårdnadshavare. I bevakas föräldrarnas rätt till sina barn hårdare än barnens rätt till kapabla föräldrar. Fler barn än de som faktiskt adopteras lever under omständigheter där en adoption skulle vara önskvärd för såväl barnet som familjehemsföräldrarna. Många av dessa barn skulle genom inhemska adoptioner, alltså adoption inom landet, få växa upp i en trygg, stabil miljö. I praktiken sker det relativt sällan och har antalet adoptioner av barn i familjehem legat på under 20 . Förhoppningen är att fler barn ska få uppleva trygghet genom att vara en del av en familj, och att de inhemska adoptionerna ska öka. Att vara barn är inget man valt själv och deras rätt till en trygg uppväxt måste alltid väga tyngre än en biologisk förälders rätt till sitt barn. är inte en adoption lösningen för alla familjehemsplacerade barn, men för vissa skulle det vara en möjlighet att skaffa sig en fast grund att bygga sitt liv på. Att se till att unga växer upp i en trygg och stabil miljö har ett egenvärde i sig, men det innebär också att det är större chans att de växer upp till att bli trygga och stabila vuxna. Samhället i stort skulle i det långa loppet tjäna på det. Regeringen bör därför överväga att se över adoptionsförfarandet för att underlätta fler inhemska adoptioner samt överväga en översyn av vårdnadsreglerna.
mot · H002So588 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag till ändring i 110 kap. 46 § socialförsäkringsbalken om assistansanordnares anmälningsplikt till . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Det behövs kraftiga åtgärder mot den kriminalitet som uppmärksammats. Flera av de åtgärder som föreslagits kommer att ha stävjande effekt på fusk och felaktigheter. En av de åtgärder som föreslås bör inte genomföras eftersom åtgärden inte kommer att innebära önskad effekt. Effekten kommer istället att medföra ett långtgående intrång i den enskilde assistansberättigas integritet. Den åtgärd som avses framgår av förslag till förändrad lagtext i 110 kap. 46 § socialförsäkringsbalken varav framgår följande förslag: Anmälan som gäller assistansersättning ska även göras av den till vilken assistansersättning har betalats ut enligt 51 kap. 19 §, om denna har kännedom om de ändrade förhållandena. I kombination med 108 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, dvs. att ansvar föreligger för uppgifter som man insett eller skäligen borde ha insett, innebär att assistansanordnare ges ekonomiska incitament och direkt uppdrag att informera om enskilda assistansberättigas privatliv. Assistansanordnare blir på samma sätt som den enskilde uppgiftsskyldig i förhållande till den insatsbeslutande myndigheten. Det innebär att anordnare kan komma att se sin roll som att de genom de personliga assistenterna och på andra sätt, t.ex. genom hembesök och möten, behöver hålla sig informerade om den enskildes liv för att få information om eventuella ändrade förhållanden som anordnaren ska anmäla till föreligger. Assistansanordnare kommer på detta sätt att få en stor mängd överskottsinformation som inte är relevant. Den assistansberättigade kommer på så sätt att känna sig ständigt övervakad och begränsad av de personliga assistenterna och assistansanordnaren. Detta strider mot den personliga assistansens grundprinciper om självbestämmande och möjlighet att leva sitt liv som andra. Propositionen nämner att det i praktiken torde handla om ytterst få fall. Det uttalandet tyder på att åtgärden inte står i rimlig proportion till förväntad effekt, eftersom åtgärden kommer att drabba alla assistansberättigade. Assistansanordnare har ansvar för uppgifter som de felaktigt lämnat och ansvaret bör inte utvidgas till att omfatta även underlåtenhet med tanke på den stora kränkning det innebär för den enskilde assistansanvändaren. Genom övriga åtgärder som föreslås mot fusket kommer att kunna tillgodogöra sig information om de assistansberättigade, vilket innebär att den föreslagna förändringen av 110 kap. 46 § socialförsäkringsbalken är överflödig. Regeringen föreslås i och med detta att inte anta regeringens förslag till förändring av 110 kap. 46 § socialförsäkringsbalken.
mot · H002So590 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för apoteksverksamheten i . Apoteken har avreglerats i . Många av de problem som förutsågs har inträffat. En hård konkurrens gör exempelvis att inget apotek vill ta ansvaret för mindre vanliga preparat, vilket innebär att patienter kan tvingas besöka många apotek för att hitta sin medicin. Samordningen saknas så man kan inte längre via ett apotek undersöka vilket annat apotek som har det efterfrågade. Affärshemligheter är viktigare än patientsäkerhet. Ekonomin är även uttalat orsaken till att patienter vägras ta ut medicin om de inte kan betala kontant eller har en betalningsanmärkning. Av den förbättrade tillgängligheten som utlovades blev inget. Tvärt om läggs apotek ner i periferin och de som blir kvar ligger ofta nära varandra i bästa affärsläget. Den upphandling som Apoteksbolaget tidigare kunde göra för hela marknaden gav mycket förmånliga priser. kan läkemedelsbolagen spela ut apoteksföretagen mot varandra och höja priserna. Det har lett till kraftigt ökade kostnader för den enskilde, för landstingen och för staten. Slutsatsen regeringen borde dra är att inga av de tänkta fördelarna har visat sig infrias och alla de farhågor som fanns har med råge inträffat. Dyrare och sämre, kan det bli tydligare? Regeringen bör snabbt ta ansvar för den röra man ställt till med inom läkemedelsområdet genom en mycket dåligt genomförd avreglering och privatisering av apoteksverksamheten. Om det ansvaret skall tas genom en återgång till det gamla eller genom andra åtgärder i form av regleringar och föreskrifter som styr upp den verksamhet som bedrivs av ett stort antal olika företag är en fråga som regeringen bör snabbutreda. Att det krävs ett betydligt ökat ansvarstagande från dessa företag för att en miniminivå av kundsäkerhet skall uppnås är dock uppenbart.
mot · H002So591 · 2012-10-05 00:00:00 — Översyn av bidrag till handikappförbunden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bidrag till skapa en hållbar uppräkning. Dagens statsbidragssystem har funnits i sin nuvarande form . Den sammanlagda bidragssumman har varit samma sedan starten. Undantaget är en höjning på . Nya organisationer som omfattas av bidraget tillsammans med kostnadsökningar, har urholkat bidraget. Förbundens ökade kostnader beror främst på avtalsenliga uppräkningar av löner samt höjda kostnader för lokaler och material. Att bidraget de facto minskar när fler organisationer godkänns för statsbidrag, gör det omöjligt för handikappförbunden att ha långsiktiga ekonomiska planer. Sedan det nya statsbidraget infördes har 14 nya organisationer godkänts av . Det är nödvändigt att nya medel tillförs när samhället godkänner nya aktörer. Möjlighet till en hållbar uppräkning av statsbidraget bör därför utredas.
mot · H002So594 · 2012-10-05 00:00:00 — Ökad möjlighet till adoptioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska arbeta internationellt för att öka möjligheterna för samkönade par att få genomföra internationella adoptioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheterna för ensamstående, oavsett kön, att få genomföra internationella såväl som inhemska adoptioner. I teorin är det möjligt för samkönade par att adoptera barn, genom att de kan bli prövade på samma sätt som andra par som vill adoptera barn. I praktiken är det dock påfallande svårt. ska ge sitt godkännande, vilket inte längre ska vara det hinder det var tidigare. Adoptionsorganisationer ska också godkänna liksom länderna varifrån barnen kommer. finns inga länder som accepterar samkönade par som adoptivföräldrar, med undantag för , där det eventuellt finns en öppning, åtminstone i teorin. menar att det är beklagligt att samkönade par i praktiken inte har samma möjlighet som andra att bli adoptivföräldrar. Att per automatik sorteras bort som sämre lämpade är en diskriminerande handling, även om den sker utanför gränser. Vi menar att i olika internationella sammanhang behöver arbeta för att situationen förändras. Det bör även adoptionsorganisationerna göra. har ensamstående kvinnor möjlighet att inseminera och få barn på det sättet. Det är ett steg i rätt riktning, men en säkert minst lika stor barnlängtande grupp är ensamstående män. Deras möjligheter att bli föräldrar talas det tyst om . Mycket få ensamstående män står i kö för att få adoptera. Ensamstående män upplever mycket stark misstänksamhet mot deras längtan att bli förälder, som om den inte är lika mycket värd som kvinnans. Deras liv vänds ut och in av och de riskerar att bli sedda som potentiella pedofiler. Med den här inställningen från samhället är det inte konstigt att få män vågar söka sig till adoptionscentraler. De allra flesta torde till och med vara omedvetna om att den här möjligheten att bli förälder finns. Adoptionscentralerna bör aktivt gå ut med information som riktar sig till ensamstående oavsett kön och tala om vilka möjligheter som finns för inhemska såväl som internationella adoptioner. ska välkomna och granska alla som vill adoptera på lika villkor. Det gäller ensamstående såväl som samkönade par. bör föra ett aktivt arbete gentemot adoptionsländerna att godkänna ensamstående män och kvinnor såväl som samkönade relationer för adoption.
mot · H002T10 · 2012-10-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för ett tilläggsavtal mellan Region och staten pröva frågan om en reservhamn på för färjetrafiken. hamn är känslig för väder och vind med sin placering på då vinden ofta kommer från sydväst. Det kan bli höga vågor i hamnen, och i en hård storm blir fartygen stora vindfång. Försörjningen av hänger på att Gotlandsfärjorna kan gå in i hamn. Vid hårda vindbyar kan färjorna skadas om de trycks in i kajen. När storm och oväder drabbar går det även ut över den gotländska färjetrafiken. När färjorna på grund av oväder inte kan lägga till i hamnen finns inget alternativ. Kan man inte använda hamn får vi inte hit fordon och gods. På samma sätt drabbas även den gotländska näringen som exporterar varor och livsmedel från . är klart i behov av en reservhamn. Frågan om reservhamn finns i ett reglerat hamnavtal där det står att Kappelshamn utgör reservhamn för Gotlandstrafiken. Men då dagens Gotlandsfärjor blivit större har de vuxit ur hamnen i , och något nytt avtal har inte upprättats. vill Region att den upprustade hamnen i ska bli öns nya reservhamn. Här finns det djup som de nya färjorna måste ha. Men i kan bilarna inte köra av, då det saknas en färjeklack där man kan lägga avkörningsrampen och en förtöjningsanordning som håller de långa fartygen på plats. Staten har ett ansvar för att det finns fungerande transporter till och från , och i detta ska inte ges sämre förutsättningar än övriga landet. Med detta bör det ligga i statens intresse att det på finns en väl fungerande reservhamn i det fall hamn sätts ur funktion. Frågan bör lösas inom ramen för ett tilläggsavtal mellan Region och staten. är sårbart utan reservhamn. Lagerhållningen är minimal i alla branscher, och är beroende av täta transporter, då det mesta är rullande gods. En fartygsolycka eller båtolycka (då segel- och motorbåtstrafiken är stor) som skulle täppa till hamninloppet i eller om hamnen skulle bli obrukbar på grund av ett oljeutsläpp, skulle det få stora konsekvenser för tillgänglighet.
mot · H002T210 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och de anslutande banornas betydelse för infrastrukturen i . är en viktig pulsåder för trafiken söder om , både för gods- och persontransporter samt för trafiken på de sammankopplade banorna. Inte minst gäller detta järnvägen mellan och vidare österut mot samt banan från mot och . Detta har tydligt visats under då bristande underhåll hindrat trafiken att fungera. Glädjande kan nu konstateras att regeringen i budgeten föreslår satsningar på upprustning av infrastrukturen och planeringsramen för är större . Trots detta krävs tydliga prioriteringar då underhållet är svårt eftersatt. Utifrån de pågående negativa klimatförändringarna är det viktigt att kunna föra över mer godstransporter till järnvägen för att på så sätt minska klimatpåverkningarna. När det gäller bör det mångåriga arbete som bedrivits av och berörda kommuner och regioner för att utreda upprustningen av delen JärnaLinköping, få sin fortsättning söder om . och har i en idéstudie om upprustningen av mellan och samt och föreslagit en höjning av maxhastigheten från dagens . Detta skulle minska restiden och väntetiderna vid knutpunktstationerna. Sträckan mellan och är i stort behov av upprustning; sträckan är också en del av den planerade Götalandsbanan. Den upprustning som sker på i form av byte av kraftledningar på sträckan norr om är en viktig förbättring men mera krävs för att den regionala trafiken ska kunna samsas med fjärrtrafiken på banan. och stora delar av är , tack vare goda regionala trafikförbindelser, möjlig att ses som en arbetsmarknadsregion för många. Därför bör nästa steg i upprustningen av stambanan ske omgående när kraftledningarna är bytta för att därefter kunna höja standarden på banan . Planeringen av Götalandsbanan måste fortskrida för att binda samman med via . Detta bör regeringen ges tillkänna.
mot · H002T211 · 2012-10-01 00:00:00 — Gör det lättare att ta körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov för körkortsbehörighet B. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga tidsfristen för att göra om ett underkänt körprov för körkortsbehörighet B. Det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. Den som får godkänt på kunskapsprovet har med dagens regelverk endast på sig att boka och genomföra ett körprov. Och den som underkänns på körprovet måste genomföra en ny uppkörning för att slippa skriva kunskapsprovet på nytt. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall är gör att många tvingas betala för och skriva om kunskapsprovet, trots att de skrivit detta med godkänt resultat. Processen blir därför mer ekonomiskt kostsam än vad många har råd med. Många ungdomar lever på knappa studiebidrag och studielån, och då är ett körkort en utgift som många måste låna pengar till för att ha råd med. Innehav av B-körkort är ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken i samhället. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. Mot denna bakgrund bör såväl giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov som tidsfristen för att göra om ett underkänt körprov för körkortsbehörighet B utökas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002T212 · 2012-10-01 00:00:00 — Lastsäkring av icke-farligt gods tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lastsäkring av icke-farligt gods. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på de svenska vägarna av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som för medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från Polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med s.k. farligt gods. Skulle lasten bestå av icke-farligt gods kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att de i sin tur skall utfärda ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke-farligt gods.
mot · H002T214 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en kantstensmarkering vid tiometersgränsen före ett övergångsställe. gäller parkeringsförbud inom ett avstånd före ett markerat övergångsställe. Denna trafikregel, som tillkommit i trafiksäkerhetens intresse, är synnerligen viktig och måste respekteras av fordonsförare. Inte desto mindre förekommer det ofta att parkering sker inom detta område, och i enlighet med gällande föreskrifter får fordonets ägare då parkeringsböter. I pågår nu ett lyckat försöksprojekt med att på kantstenen placera en gulfärgad triangel, som markerar tiometersgränsen. Denna markering är avsedd som en hjälp till fordonsförare och för undvikande av diskussioner om var tiometersgränsen börjar. Denna markering stärker trafiksäkerheten vid de markerade övergångsställena. Ett alternativ till triangeln är att ha en gulfärgad kantsten vid tiometersgränsen. Det bör klart framgå att det är tiometersregeln som gäller och att avsaknaden av en markering eller att markering döljs av snö inte fritar fordonsföraren från sitt gällande ansvar.
mot · H002T217 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i revideringen av den nationella planen för transportsystemet väga in behovet av att bygga ut E20-stråket till fyrfältsväg. E20 är en av de viktigaste transportlederna i . Vägen sträcker sig från till via , och . Med av fordonsindustrin och dess underleverantörer längs sin sträckning är E20-stråket en pulsåder för den svenska industrins logistiksystem. E20 är en viktig led för transporter till och från hamn, liksom österut från till , och . På grund av fordonsindustrin är godset som fraktas på sträckan ofta skrymmande. Sammantaget är andelen godstrafik på vägen hög, . Med tanke på vilket nyckelstråk den här utgör är det inte konstigt att flera instanser vill bygga ut den. Handelskammaren och Västsvenska prioriterar E20 som det enskilt viktigaste vägstråket för utbyggnad till fyrfältsväg. har E20 inte tillräckligt hög standard i förhållande till dess trafik. Som ett resultat hämmas samspelet mellan olika regionala arbetsmarknader som trafiksäkerheten hotas. Dessutom motsvaras inte näringslivets behov. Problemet tas bland annat upp i Handelskammaren , som konstaterar att transporterna på sträckan ökar. är utan mötesseparering, och på denna del kör 8 00011 000 fordon . De investeringar som finns med i den nationella planen för transportsystem för 20102021 är enligt rapporten inte tillräckliga. För att bygga ut kvarstående sträckor till så kallad 2+1-väg med mitträcke beräknar man en kostnad på . Kostnaden för motorväg skulle bli . inträffade 20 dödsolyckor och 47 svåra olyckor på i . Tre fjärdedelar av dessa skulle ha kunnat undvikas med mötesseparerade vägar. När presenterade sin utredning om E20 drog det mycket riktigt slutsatsen att mötesseparering med mitträcke skulle vara den åtgärd som ger allra störst effekter för trafiksäkerheten. Olyckor kan i ännu större utsträckning undvikas genom planskilda korsningar längs hela sträckan, men framför allt skulle en sådan, kostnadskrävande, lösning ha positiva effekter för restiderna. slår fast att resor på tar och att sträckan har flera flaskhalsar. Vi anser att E20 bör byggas ut till mötesseparerad fyrfältsväg eller motorväg. Målet bör vara hastigheter /h, utan flaskhalsar. Den stora satsningen på infrastruktur i budgetpropositionen är mycket välkommen. När den nationella planen revideras, för att fastställas av regeringen , kommer lyfta frågan om att bygga ut E20. Det är angeläget att den revideringen tar hänsyn till behovet av att åtgärda dagens brister på E20-stråket. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002T219 · 2012-10-02 00:00:00 — Snabba tåg för brödrafolkens väl tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till höghastighetståg mellan och . De skandinaviska huvudstäderna , och bildar tillsammans den nordiska triangeln, EU:s särskilt utpekade transportstråk i . Längs triangelns tre sidor bor 8,4 miljoner av och samlade befolkning på 14,5 miljoner människor. Det gör den nordiska triangelns stråk till de i särklass mest dominerande stråken i . av befolkning bor längs triangelsidorna, och här produceras av vårt lands BNP. Förbindelser mellan och , den axel som är den dominerande i nämnda triangel, är mycket viktiga för . finns ett omfattande utbyte mellan huvudstäderna vars kulturella närhet och historiska samband är oomtvistliga. Relationen mellan de två regionerna är den starkast växande mellan huvudstäder. och är mycket viktiga handelspartner. En satsning på transporter dem emellan skulle ge många positiva effekter, där hotellnätter och persontrafik kan nämnas förutom det rena handelsutbytet. Av de två ländernas sammanlagt 105 universitet och högskolor ligger 46 längs sträckan StockholmOslo. Här bor också en tredjedel av ländernas samlade befolkning. Norrmännen har insett betydelsen av infrastruktursatsningar på den här sträckan. Av de norska företag som har fler än 100 anställda återfinns i denna korridor. Områdena sydost och sydväst om är särskilt intressanta, då de ligger i framkant vad gäller norsk företagsutveckling. I den delen av landet finns speciellt intresse av att ta tillvara de synergier som står att finna i ett närmare samarbete med den tidigare unionspartnern i öst. har två norska utredningar som visar engagemang för höghastighetsjärnväg mellan och offentliggjorts. Den så kallade , som går in i sin avslutande del, säger i den del som publicerats att i princip hela järnvägssträckan mellan och bör ha kapacitet för hastigheter /h. Två kortare delsträckor, om totalt , är undantagna. Den andra norska utredningen, från , har kommit fram till att en sträckning som följer E18 genom är den mest förmånliga för höghastighetståg mellan städerna. Den utredningen kommer framöver, i sin fas 2, att fokusera på detaljer kring sträckan KarlstadStockholm. finns stora utmaningar kring kommunikationerna mellan de båda huvudstäderna. Ändå har planerna på att få till stånd en bättre och snabbare järnvägsförbindelse funnits . Projektet går under namnet Nobelbanan eftersom den knyter samman nobelprisstäderna och . En sådan höghastighetsbana skulle förkorta restiderna på sträckan och göra det möjligt att trafikera med ett tåg i vardera riktningen. Det är viktigt att få till stånd en projektering kring Nobelbanan på den svenska sidan. Den nya sträckningen bör gå norr om , i de befolkningstäta områdena, för att få ett större passagerarunderlag och därmed möjligheter till större turtäthet. Dessutom kan Nobelbanan i så fall gå via . En svensk-norsk satsning på att binda ihop huvudstäderna skulle gynna hela den jättelika regionen. För att möta det norska engagemanget bör den utreda möjligheten till en utbyggnad av Nobelbanan för tåg med hastigheter /h och /h mellan och .