ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ330 · 2012-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hantering av viltkött. Viltkött är klimatsmart kött, som produceras lokalt och för vilket det inte behövs någon utfodring. behålls den största andelen av viltköttet av jägarna själva, men en del når även marknaden. har utbudet av viltkött ökat i butikerna genom att allt fler människor vill veta vad det är för kött man äter, hur det har hanterats och man vill gärna att det är närproducerat. Med ökande viltstammar lär mer viltkött nå butikerna. En förutsättning för det är dock att det finns lokala slakterier som kan ta emot vilt för vidareförädling. Enligt EU-förordningen om animaliska biprodukter ska biprodukter från slakt och styckning av vilt av hälsoskäl tas om hand på samma sätt som kött från tama hov- och klövdjur. Det innebär ökade kostnader för slakterier och därigenom ökar priset på köttet. Enligt förordningen delas avfallet i tre riskkategorier, där kategori 3-material i många fall kan komposteras, gå till biogasproduktion eller användas som foder till hundar och pälsdjur. Övrigt material måste oftast samlas in och destrueras vid godkänd anläggning. I vissa områden tillåts nedgrävning efter tillstånd från . Det är angeläget att mindre slakterier och andra anläggningar för vilthantering har möjlighet att finnas kvar. De bidrar till sysselsättning på landsbygden som konsumenterna får tillgång till naturligt, närproducerat kött. Därför bör regeringen minska deras kostnader genom att förenkla reglerna och exempelvis göra det möjligt att i fler kommuner i glest bebyggda områden än ge tillstånd att kunna gräva ner avfallet eller använda det som bränsle.
mot · H002MJ331 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att länsstyrelser och regioner bör få i uppdrag att stötta det svenska mathantverket. Eldrimner är ett nationellt resurscentrum för mathantverk och en viktig resurs i arbetet med att förverkliga regeringens initiativ det nya matlandet. Arbetet med Eldrimner är initierat och styrt av företagare och förvaltas av i , vilket är en väl fungerande ordning. har en lång tradition att arbeta med mathantverk och är väl medvetet om att en stor del av besöken i länet sker just för mat- och smakupplevelser. Vi är övertygade om att maten är en viktig anledning även till besök i och att vi kan konkurrera i detta med andra matländer som och . Men det kräver en tydlig strategi och ett nära samarbete mellan producenter, myndigheter och andra inblandade. Den stora upplevelsemässan , som arrangerades i och 2009 av Eldrimner med minst 80 000 besökare båda åren, är ett fantastiskt exempel på hur man kan marknadsföra det svenska mathantverket. Som en manifestation av det nya matlandet planerade Eldrimner för Smaklust 2012. Intresset från mathantverkarna var stort och det genomfördes ett omfattande arbete ute i regionerna, men på grund av brist på stöd och finansiering från respektive länsstyrelse, tvingades Smaklust 2012 ställas in. Detta rimmar ytterst illa med regeringens satsning på det nya matlandet. Om ska lyckas att med kraft utvecklas som ett matland så måste det genomsyra alla nivåer. Vi har mathantverkare i hela landet som vill utvecklas och sälja sina produkter och med rätt förutsättningar är det möjligt. Det har inte minst Eldrimners arbete visat. Därför måste respektive länsstyrelse/region få ett tydligt uppdrag att stötta detta arbete.
mot · H002MJ333 · 2012-09-28 00:00:00 — Förbud mot halal- och koscherslakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött från djur som halal- och koscherslaktats utan bedövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kött från djur som halal- och koscherslaktats utan bedövning som säljs i ska märkas med en tydlig varningstext. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska driva frågan att kött från djur som halal- och koscherslaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud mot obedövad halal- och koscherslakt inom hela unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att all mat som köps in via offentlig upphandling bör garanteras vara från djur som slaktats och avblodats i enlighet med svenska djurskyddsregler.1 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. Många svenskar får kött på sin tallrik från djur som slaktats med vedervärdiga metoder, ofta helt utan att veta om det. Vad det handlar om är importerat kött från djur som halal- och koscherslaktats, vilket innebär att djuren avlivats och avblodats helt utan bedövning. Det är djur som lidit och känt ångest i ett utdraget dödsförlopp. Eftersom det tyvärr verkar finnas en marknad för dessa produkter och eftersom det är tillåtet i hela EU, utom just , börjar allt fler köttproducenter övergå till denna metod eftersom det dessutom finns ekonomiska incitament för tillvägagångssättet. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får och lammkött med tillvägagångssättet. I en rapport från framkommer det att av nötkreaturen inom EU dödas utan bedövning. Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt, och 2,1 miljoner djur genom koscherslakt . Det är oroväckande siffror. Det är svårt att exakt säga hur man bäst angriper detta växande problem, men undertecknade tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar. Dels måste den inta en stark hållning gentemot EU där man kräver generella förbud för denna brutala form av obedövad slakt, dels måste den aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som avblodats utan bedövning ska också, innan fått till ett importförbund, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Även frågan om märkning är en fråga som regeringen aktivt bör driva gentemot EU. Vi menar att ska kräva att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras vara från djur som slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler.
mot · H002MJ334 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av möjligheterna att undanta industrianläggningar som har en mindre installerad effekt än 20 MW och är anslutna till fjärrvärmenätet från systemet med utsläppsrätter. En av de största utmaningarna för samhället är att förhindra den pågående klimatförändring som drivs av mänskliga aktiviteter. En viktig del i detta arbete är att minska utsläppen av växthusgaser från våra energisystem. En del i detta arbete är införandet av ett handelssystem för koldioxid inom Europeiska unionen. Systemet innebär att förbränningsanläggningar som släpper ut koldioxid ska ha tillstånd för detta och att företagen ska redovisa utsläppsrätter som motsvarar utsläppen av koldioxid. De svenska reglerna om utsläppsrätter (lag och förordning om handel med utsläppsrätter) bygger på EU-direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG. Vid införandet av direktivet tolkade regeringen och direktivet på så sätt att anläggningar som visserligen har en lägre installerad effekt än 20 MW men som är anslutna till ett fjärrvärmenät med högre effekt än 20 MW ska omfattas av systemet med utsläppsrätter. Denna tolkning innebär att även relativt små förbränningsanläggningar som ansluts till ett fjärrvärmenät kommer att omfattas av systemet med utsläppsrätter. Även industrianläggningar som primärt inte är byggda för att leverera värme till fjärrvärmenätet (t.ex. smältverk och torkanläggningar på sågverk) men där spillvärmen från förbränningen kan tas om hand i fjärrvärmenätet kommer därmed att omfattas av utsläppsrättssystemet. Dessa anläggningar måste således söka tillstånd för utsläpp av koldioxid samt redovisa utsläppsrätter till . Att spillvärme, som annars skulle gå förlorad, omhändertas innebär att man slipper producera den energin på andra ställen och innebär en hushållning med resurser och även minskade utsläpp av växthusgaser. Den ökade administrativa börda som det innebär för ett mindre industriföretag att söka tillstånd för koldioxidutsläpp samt hanteringen av utsläppsrätterna riskerar att skrämma bort mindre verksamhetsutövare från att ansluta sig till fjärrvärmenäten. Med stränga straffavgifter som är kopplade till redovisningen av utsläppsrätterna riskerar att ha en avskräckande effekt. En översyn skulle sannolikt leda till både regelförenkling och påverka klimatet på ett gynnsamt sätt. Då ökade kostnader för administration slår särskilt hårt mot mindre bolag är det särskilt viktigt för dessa bolag att denna fråga ses över för att vi inte ska gå miste om de energibesparingar som omhändertagandet av spillvärme innebär. Detta bör ges regeringen till känna då det utifrån ovan anförda argument finns anledning att se över om den gjorda tolkningen av direktivet är rimlig och ändamålsenlig.
mot · H002MJ335 · 2012-09-24 00:00:00 — Styrmedel för att öka andelen återvunna varor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att fastlägga styrmedel som stimulerar till att återvunna råvaror, t.ex. pyrolysolja och syngas, ska kunna ersätta jungfruliga fossila råvaror. har antagit en färdplan för ett resurseffektivt . I strategin betonas det bland annat hur viktigt det är att de naturresurser som vi grundar vår ekonomi på förvaltas på rätt sätt. Vad gäller avfallsområdet vill bland annat stimulera marknaden för materialåtervinning genom ekonomiska incitament. bör därför ta initiativ i frågor som dessa och se över konkreta förslag. Ett sådant område är återvinning av plaster och polymerer. Plaster och olika polymerer som gummi, elastomerer, textilier, skum etcetera ska i möjligaste mån materialåtervinnas. Alla plastsorter är inte lika enkla att sortera. Enklast är oftast att materialåtervinna källsorterade fraktioner som innehåller en typ av plast. De stora volymerna plast som används inom EU utgörs av oljefinplasterna som är förhållandevis enkla att separera ut även i blandade avfall då de flyter i vatten medan de flesta andra plaster sjunker. Plaster och polymerer som är mycket svåra att materialåtervinna är härdade polymerer (kan inte omsmältas) som gummi, polyester, , laminat, kompositer, textilier med mera. Plast har i de flesta fall nästan lika högt energiinnehåll som olja, men för att ersätta plast som energiåtervinns åtgår det för att producera ny plast olja, beroende på plastsort, vilket ökar energiförbrukningen och koldioxidutsläppen. Plaster som inte eller svårligen kan materialåtervinnas skulle dock kunna förgasas eller pyrolyseras, (värmas utan tillförsel av syre). Den bildade gasen kan kylas och generera en pyrolysolja som skulle kunna användas som fordonsbränsle, och därmed ersätta fossila bränslen som diesel och eldningsolja. Om gasen istället värms ytterligare och i närvaro av vatten kan syngas (kolmonoxid och vätgas) bildas som också skulle kunna ersätta fossila bränslen som naturgas, men också används som råvara för att tillverka metanol och syntetisk diesel. Pyrolys- och förgasningsanläggningar har utvecklats och anpassats för olika typer av avfall. Då både pyrolysoljan och syngasen har förutsättningar för att kunna ersätta fossila råvaror borde denna utveckling inte motverkas med nuvarande klassning av vad som räknas som förnybart, av lagen om handel med utsläppsrätter för koldioxid och energiskatt. Då alternativet för dessa fraktioner av icke materialåtervinningsbar plast är energiåtervinning med låg verkningsgrad och deponering bör pyrolysolja och syngas ur styrmedelssynpunkt inte jämställas med fossila råvaror. För att uppnå ett bättre resursutnyttjande bör ge regeringen i uppdrag att se över möjligheterna till en utredning med målsättningen att fastställa kriterier för styrmedel som syftar till att främja återvinning av plaster och polymerer genom pyrolys och förgasning.
mot · H002MJ343 · 2012-09-26 00:00:00 — Ökad samordning i skogliga frågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid lämpligt tillfälle utreda förutsättningarna för en myndighet för markanvändningsfrågor. När Havs- och vattenmyndigheten (HaV) inledde sin verksamhet fick vi en samlad myndighet för frågor som rör vatten. Kraftsamling kring ett samlat ansvarsområde bidrar till såväl effektivitet som ökad tydlighet. Inom det skogliga området finns ett antal aktörer. Många bidrag för skogsavsättningar ligger under både och länsstyrelsernas verksamhetsområden. Eftersom bidragen är olika utformade och av olika storlek kan det uppstå både förvirring och komplikationer då olika stödformer skall hanteras. Liksom det numera finns en havs- och vattenmyndighet vore det värdefullt att också utreda synergieffekterna vid införande av en myndighet för markanvändningsfrågor. Det krävs en ökad helhetssyn och lokal förankring i frågor som berör markanvändning, t.ex. skog, jordbruk, biologisk mångfald, naturvård och kulturvård. Det vore värt att också titta på synergieffekterna av avsättning och skötsel av all statlig markförvaltning där också , och inkluderas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002MJ344 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att se över tillståndsprocesser och tillsyn vid gårdsbaserad biogasproduktion. Finns det djurproduktion i form av nötkreatur eller svin finns det också oundvikligen gödsel som ger ifrån sig metangas. När det finns möjlighet att välja mellan att låta denna gas gå ut i atmosfären och förstärka växthuseffekten eller ta hand om den för energiproduktion känns ju svaret självklart. Men ibland kan även det självklara ha onödigt stora hinder för att det ska bli verklighet. Gårdsbaserad biogasproduktion handlar om såväl kretslopp vad gäller gödningsämnen som energiutvinning där resultatet blir minskade utsläpp av växthusgaser och utvinning av förnyelsebar energi. I grunden är det ett bra exempel på ett win-win-koncept. Det finns bra exempel på både att biogasen leds till uppgraderingsanläggning och blir fordonsgas som används i den lokala kollektivtrafiken och att biogasen går direkt till produktion av el och värme. Gårdar kan på detta sätt bli helt självförsörjande på el och värme. Vilken metod som passar bäst avgörs i de flesta fall av lokala förutsättningar. För att detta ska bli verklighet handlar det naturligtvis om ekonomi och lönsamhet men också i hög grad om hur regelverket är utformat. Tillståndsprocesser och tillsyn/tillsynsavgifter måste vara rimliga och upplevas relevanta. Att biogasproduktion går under beteckningen miljöfarlig verksamhet kan ju verka lite konstigt med tanke på att gödseln redan finns och att processen att utvinna biogas innan den sedan sprids på åkrarna har direkt positiv inverkan, inte minst genom minskad klimatbelastning. Men detta är ju inget problem i sig om bara tillståndsprocessen anpassas. Ett exempel ur verkligheten Vid en årlig produktion av s.k. rågas på , som kan användas direkt för produktion av el och värme, krävs tillstånd då gränsen för tillståndspliktig verksamhet ligger på gasformigt bränsle . Om man istället uppgraderat rågasen så hade det blivit fordonsgas och då behövs inte tillstånd trots att verksamheten skulle ha blivit mer omfattande. All verksamhet måste naturligtvis ha någon typ av tillsyn som ger en tillsynsavgift. I beskriven biogasanläggning beräknas årsomsättningen till . Då kan det inte vara rimligt att betala motsvarande av omsättningen i tillsynsavgift som blivit fallet. Det blir ju också kontraproduktivt när samma anläggning har fått ett investeringsbidrag på från Landsbygdsprogrammet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning på för utveckling, demonstration och marknadsintroduktion av ny teknik och nya lösningar som stärker biogasens lönsamhet och bidrar till ökad produktion. Ett komplement till detta vore att se över tillståndsprocesser och tillsynsverksamheten vid gårdsbaserad biogasproduktion.
mot · H002MJ347 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bekämpning av stickmyggor. Den aggressiva stickmyggan är en plåga för människorna. Den är mer aggressiv än den vanliga skogsmyggan och biter direkt när den landar på en människa eller ett djur. Förekomsten av stickmyggor vid nedre har gjort förhållandena olidliga för människor och djur som kan vistas utomhus. Men fler områden kan komma att drabbas . Stickmyggorna kan nämligen flyga . Det är en ohållbar situation, och för att komma fram till en hållbar situation, krävs skyndsamt agerande. Till och med har nämligen stickmyggan bekämpats, men är de statliga pengarna slut och bekämpningsprojektet avslutat. Mygginvasionen befaras därför bli ännu värre . Detta är inte bara ett problem för människor och djur som orsakas lidande, även det lokala näringslivet drabbas. Caféer och butiker gör stora förluster på grund av uteblivna kunder. Djurägare tvingas hålla nötkreatur och hästar inomhus. Det ger kännbara konsekvenser för den betydelsefulla lantbruksnäringen. Även turismen drabbas hårt då ryktet om mygginvasionen sprids. Ett av de mest effektiva och skonsammaste sätten att bekämpa stora mängder mygg på är bakterien Bacillus thuringiensis israelensis (BTI), som dödar myggen redan på larvstadiet. Alliansregeringen har därför gett tillstånd för biologisk bekämpning av mygglarver med preparatet Vectobac G som innehåller BTI. Regeringen uppmanas att se över möjligheten att göra en översyn av administrationen och tillståndshanteringen av stickmyggorna.
mot · H002MJ348 · 2012-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för selektiva fiskemetoder. presenterade den Europeiska kommissionen sitt förslag till reformering av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Alla synes vara överens om att man för att nå en optimalt långsiktig exploatering av fiskeresurserna, jämfört med maximalt hållbart uttag (MSY), bör fiska med så selektiva redskap som möjligt. Mot denna bakgrund och då inga reella framsteg synes ha nåtts förordas att det bör övervägas om inte framtagandet av selektiva fiskeredskap på olika sätt lyfts fram Härigenom torde förutsättningarna för framgång förbättras, särskilt som fiskenäringen och dess kunskaper mer reellt därigenom kan infogas i arbetet.
mot · H002MJ350 · 2012-09-27 00:00:00 — Fäbodjordbrukares möjlighet att skydda sina djur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodjordbruket bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. Alliansen har genomfört mycket bra ändringar i jaktförordningens paragraf 28. Det finns dock en liten grupp som har hamnat i kläm. Det är fäbodjordbrukare som är en av de sysselsättningar som drabbas hårdast av ett ökat rovdjurstryck. Många av dessa är inte jägare själva och har därför ingen möjlighet att skydda sina djur. Detta finns reglerat i jaktförordningens paragraf 28 a, att den som handlar på uppdrag av ägaren eller vårdaren får träda in för att skydda djuren. Det finns dock en hake, och i förordningen anges det att det gäller tamdjur inom inhägnat område enligt paragraf 41 a. Vid fäbodjordbruk går djuren inte inom inhägnat område och detta förfarande bör fortsätta för kulturarvets bevarande och även för att det möjliggör en annan biologisk mångfald där djuren betar. I är rovdjurstrycket stort och många fäbodjordbrukare har svårt att klara ekonomin. Med anledning av detta är det viktigt att se över möjligheten att även fäbodjordbruket får samma möjlighet som de som har sina tamdjur inhägnade, och därmed vill vi se över möjligheten att göra ett tillägg i jaktförordningen gällande detta enligt ovan.
mot · H002MJ351 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om marknaden fungerar tillfredsställande i fråga om skog och miljöcertifiering. Den svenska skogen växer som aldrig förr och den innehåller stora naturvärden, det finns olika sätt att bevara och utveckla höga naturvärden. Det finns olika certifieringssystem som används för att köpare av skogsprodukter skall veta att skötsel och avverkningar skötts på ett bra sätt. I är totalt av den produktiva skogsmarken certifierad, antingen enligt FSC eller PEFC. var ca certifierad enligt FSC, vilket är av den produktiva skogsmarken i . (av den produktiva skogsmarken) är certifierad enligt PEFC. Men totalt certifierad areal är alltså . Sättet att sköta dessa certifieringar kan ibland få till följd att konkurrens kan sättas ur spel. Ett exempel på detta är att skogsbolag lägger den certifierade skogen i en certifieringsbank. Den avverkade skogen kommer på det sättet inte att kunna knytas till om den är certifierad eller ej. Principen kan liknas med grön el, elbolaget kan sälja lika mycket grön el som man producerar eller köper in. Sedan har kunden ingen aning om det är grön el eller inte. När skogsbolagen säljer sin skog vidare till andra sågverk är den oftast inte certifierad. Det medför att skogsbolaget har konkurrensfördelar eftersom det är svårt att avyttra sågade varor i om de ej är certifierade. Det finns därför skäl för regeringen att se över om marknaden fungerar tillfredsställande. I och med systemet med certifieringsbank kan i praktiken skog som inte är certifierad säljas som certifierad. Det kan finnas skäl som talar för att det är det enda sättet att få systemet att fungera eftersom det torde vara omöjligt att följa skogen under hela kedjan. Men det är olyckligt om systemet medför allt för mycket byråkrati och därmed medför att marknadsekonomin inte fungerar tillfredsställande. Ett sätt att lösa detta kan vara om av skogen som avverkas är certifierad, därför bör också obearbetad skogsråvara som säljs vidare vara certifierad till samma procentsats.
mot · H002MJ353 · 2012-09-27 00:00:00 — Fiske i med selektiva redskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta fiske efter havskräfta med artsorterande rist i hela . ingick en överenskommelse med om att stänga områden för fiske i för att freda torsk. Lagenligheten av överenskommelsen kan ifrågasättas såväl som det sätt varpå genomföranderegleringen utfärdades, bl.a. avsaknad av konsekvensanalys. De stängda områdena skulle utvärderas och så har skett . Utvärderingen gav vid handen att svenska och danska forskare har olika syn på fortsättningen av regleringen. Havs- och vattenmyndigheten, som hade att redovisa utvärderingen till regeringen, har dock gått längre än vad utvärderingen gav vid handen och föreslagit saker som låg utanför uppdraget. Detta i sig är anmärkningsvärt. Förslaget från Havs- och vattenmyndigheten, som innebär en utökning av den fredade zonen, leder om det genomförs till en katastrof för den halländska fiskenäringen. Ett sådant genomförande skulle omöjliggöra även det selektiva fisket efter havskräfta med rist som ej fångar torsk. Just detta selektiva fiske, som ej fångar torsk, måste tillåtas ske i hela utifrån en sammantagen bedömning. Med stöd härav förordar jag att fiske efter havskräfta med artsorterande rist ska få ske i hela .