mot · H002N404 · 2012-10-05 00:00:00 — Från lantbruket har man länge talat för att regeringen ska införa ett stöd för biogasproduktion från gödsel, ett så kallat metanreduceringsstöd, men frågan verkar ha hamnat i en av regeringens långbänkar och nämns inte i årets budget. anser att ett metanreduceringsstöd ett stöd för mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel bör införas omgående och uppgå till per kWh producerad gas som produceras av gödsel. Till detta anslår vi sammanlagt fördelade . Biogasen behöver dock även stöd i distributionsledet. Trots att antalet gasdrivna fordon ökar är det på många ställen svårt att få tag på biogas. På många platser i landet saknas det mackar där man kan tanka biogas, vilket naturligtvis gör det svårt eller omöjligt för många människor att gå över till en gasdriven bil. Norr om finns exempelvis färre än 15 mackar med biogas. I hög grad orsakas bristen på biogasmackar i landet av investeringskostnaderna för pumpar. Att installera en pump och tillhörande anläggning innebär en kostnad på tre till och det är svårt för mackarna att motivera en sådan investering när det ändå inte finns någon som köper gasen. Biogasen befinner sig i ett moment 22: mackägarna vill inte installera gaspumpar eftersom så få kör gasdriven bil vilket i sin tur beror på att det saknas gaspumpar. anser att detta cirkelresonemang måste brytas genom att man skapar incitament för mackägarna att installera pumpar. Då kommer också fler att välja gasdrivna fordon. Därför vill vi införa ett stöd till mackar som bygger en pump för biogas. Stödet bör vara av installationskostnaden och till detta anslår vi . Satsa på Egen el tror på människors eget omdöme, förnuft och engagemang. Vi är övertygade om att människor och företag som får större makt över sin energisituation använder energi klokare och mer sparsamt. Att kunna läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle göra att många anpassade sin användning av el till tider då elen är billigast. Det skulle få positiva effekter både för konsumenten, som får lägre energianvändning och kostnad, och för samhället, som inte behöver använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el. På samma sätt tror vi att många människor skulle vilja producera egen el med solcellspaneler eller små vindkraftverk om de kunde sälja överskottet till elnätet och veta att de fick rimlig ersättning. På en del håll i landet kan inte vem som helst sälja el till nätet och på många platser där det går är ersättningen för liten. Alla ska kunna bli elproducenter. I flera andra länder finns så kallade inmatningslagar, lagstiftning som innebär att alla har rätt att sälja el till nätet, vilket kombineras med ett garanterat pris för den som säljer el till nätet. Garantipriset inkluderar ett stöd som kan vara olika stort beroende på vilken energikälla som används. Att producera el från solceller kostar fortfarande mer än att producera el från till exempel vindkraft. Genom inmatningslagar och garantipriser har utvecklingen för småskalig och förnybar elproduktion exploderat i de länder där de har införts. I sitter det solceller på vart och vartannat tak. fanns det en halv miljon småskaliga anläggningar för elproduktion i och den småskaliga produktionen har skapat 100 000 jobb. föreslår ett program för att öka människors makt över sin egen energisituation, Egen el. Programmet innehåller flera delar: Lagstiftningen bör ändras så att alla har rätt att sälja el till nätet, en så kallad inmatningslag. Alla elkunder ska ha rätt till en nettomätare av el som ska kunna användas för att läsa av el som köps från nätet och el som säljs till nätet. Mätaren ska tillhandahållas av nätbolagen och får kosta högst som en engångskostnad. Elkunder som köper mer el än vad de säljer, ska befrias från kostnader för mätning och från att betala skatt på den el de själva producerar. Små producenter ska inte heller behöva ta kostnaden för förstärkningar av elnätet till följd av att en ny anläggning kopplas in. Genom att införa ett garantipris under förslagsvis för den som levererar överskottsel ut på nätet kan lönsamheten i en investering beräknas. Systemet självfinansieras genom att det högre garantipriset slås ut på elpriset. För både samhället och elkonsumenterna blir det en ekonomisk vinst när mer förnybar el levereras in på nätet och skjuter undan dyr importerad el. Kostnaden i statsbudgeten utgörs av minskade intäkter från energiskatter och ökade kostnader för . Därför anslår de gröna till programmet Egen el . Utöver de åtgärder som nämns ovan och främst riktar sig mot att skapa en större tillgänglighet till smart energianvändning och förnybar energi för medborgaren, vill vi också öka stödet till utvecklingen av ny energiteknik. Ett effektivt sätt att pressa marknaden mot ökad resurseffektivitet och minskad miljöpåverkan är riktad offentlig upphandling. Det kan också få ut nya produkter på marknaden med bättre prestanda än vad som tidigare kunnat köpas. de gröna anser att det behövs fler initiativ för offentlig upphandling av energieffektiva och miljövänliga varor och tjänster och att staten bör öka sina ansträngningar att samordna dessa. Därför anslår vi till . ligger långt fram på många områden när det gäller forskning om ny energiteknik. Det kan handla om högeffektiva solceller, ny vindkraftsteknik eller förgasning av biomassa för att producera värme, el och biodrivmedel. Tyvärr har vi inte varit lika duktiga på att omvandla denna forskning till företag som kan sprida tekniken till användarna. På grund av den ekonomiska krisen har det blivit än svårare att få fram finansiering på den privata marknaden för utveckling av nydanande energiteknik eftersom dessa satsningar ses som alltför riskabla. Det behövs därför en statlig satsning på ny energiteknik som ska finansiera uppstart och utveckling av ny industri och framtagande av pilotanläggningar för att demonstrera den nya tekniken. För detta ändamål avsätter vi fördelade på . Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv Praktikplatser för unga, så kallade praoplatser, ska utvecklas och moderniseras och vara en stomme i samverkan mellan skola och näringsliv. Vi föreslår en pott där kommuner eller enskilda skolor kan söka pengar för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. Potten föreslås vara på . Regelkrångel och omfattande byråkrati utgör ett stort hinder för många företag. har beräknat att regelkrånglet kostar svenska företag . Regelkrångel hindrar särskilt mindre företag från att växa och utvecklas. vill att det ska vara så enkelt som möjligt för företag att verka i och föreslår därför att , , och tillförs för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras ansvarsområden. Mikrokrediter för landsbygdsföretagare och för nyanlända Många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital. Särskilt i tider av ekonomisk oro är den privata kapitalmarknaden ovillig att ta risker, och tillgången på kapital för att starta företag begränsas ytterligare. Många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva mindre företag. De skulle ganska enkelt kunna starta upp liknande företag i men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. föreslår därför även en satsning på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända svenskar på . Det finns inte någon formellt vedertagen definition av socialt företagande i . Det finns heller inte någon särskild lagstiftning eller något särskilt regelverk. En del av det sociala företagandet är den sektor som ofta benämns arbetsintegrerande socialt företagande. De är företag som driver näringsverksamheter och har som ändamål att integrera personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden. Dessa företag återinvesterar som regel sina vinster i den egna verksamheten. 2008 fanns det 150 arbetsintegrerande sociala företag med sammanlagt cirka 4 5005 000 verksamma. Medarbetarna i dessa sociala företag är ofta före detta kriminella, tidigare missbrukare, personer med funktionsnedsättning, långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. Huvuddelen av de arbetsintegrerande sociala företagen är organiserade som kooperativ, vilket innebär att delaktighet och ansvar också ses som en utvecklingsfaktor. erbjuder man också möjlighet till långvarig anställning, rehabilitering samt inriktning mot utbildning och ökad arbetsförmåga. Vi väljer att avsätta till socialt företagande. Egenanställning innebär att man blir anställd i ett företag som fungerar som arbetsgivare man har kunder och uppdrag. Den egenanställde ansvarar själv för att arbeta in sin egen lön och utveckla verksamheten medan företaget sköter administration och ekonomihantering mot en avgift. Många betraktar sin egenanställning som ett första steg i målsättningen att starta egen näringsverksamhet. Men juridisk finns det numera ingen tvekan om att egenanställningen ska betraktas som anställning. Tyvärr finns det fortfarande regelverk som hindrar dem som vill bli egenanställda. Hur kollektivavtalen ska utformas är ett exempel på en fråga som måste lösas så att avtal kan slutas mellan egenanställningsföretagen och fackföreningarna. Myndigheternas kunskap om egenanställning behöver förbättras för att regelverk och praxis inte i onödan ska hindra egenanställda att verka. Vi vill ge i uppdrag att vara en samordnande myndighet för egenanställning. I detta uppdrag ingår bland annat informationsspridning, samordning av statliga insatser, bidrag för uppstart av egenanställningsföretag och utbildning av myndighetspersonal om egenanställning. För detta ändamål avsätter vi . fick i uppdrag av regeringen att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram. Målet med entreprenörskapsprogrammet är att öka andelen entreprenöriella individer i samhället och på lång sikt öka antalet företag. ser mycket positivt på det nationella entreprenörskapsprogrammet och de projekt som man utvecklar eller stöder, till exempel Komtek och Ung Företagsamhet. Programmet har varit mycket uppskattat och innehållit många kreativa och nyskapande arbetssätt som inspirerat unga runt om i samhället. Eftersom den borgerliga regeringen inte förlängde programmet så upphörde det . Visserligen ger regeringen ett uppdrag att arbeta mer med entreprenörskap, men man tillför inte medel utan pengarna tas från annan verksamhet. Det är också oklart vad egentligen tagit över. För att garantera att den positiva verksamheten fortsätter vill att entreprenörskapsprogrammet permanentas. tillförs för detta ändamål . Regionala resurscentrum för kvinnor Kvinnor är tydligt underrepresenterade bland företagare. Vi vet att många kvinnor har goda företagsidéer som de inte vågar eller vet hur de ska gå till väga för att förverkliga. En metod som visat sig vara effektiv för att uppmuntra kvinnors företagande är att skapa arenor för utbyte av erfarenhet och kunskap mellan kvinnliga entreprenörer. föreslår därför en ökning av stödet till regionala resurscentrum för kvinnoföretagare på . Grön innovationsfond för nya jobb har i sina kontinuerliga samtal med näringsliv och industriföretag funnit ett behov av statligt engagemang för stärkt innovationskraft och ökade investeringar i kunskapsdriven konkurrenskraft. Forskning och utveckling som andel av svensk BNP sjunker kontinuerligt. Det är en oroande trend som gör det svårare för att ta en tätposition inom industriell utveckling. En möjlig lösning på detta är att inrätta en stor, grön innovationsfond med syfte att stimulera forskning i svenska företag och att utveckla nya miljöanpassade produkter som ökar konkurrenskraft och skapar nya jobb. En liknande fond, Gröna Bilen, har tidigare funnits för fordonsindustrin. Vi ser ingen anledning att begränsa stödet för forskning och utveckling till bara en industrigren, utan vill ge bred tillgång till utvecklingsmedel för hela industrin. Vi ser stor potential för ökad industriexport. Innovationsfonden skulle stå för av kapitalet och det aktuella företaget för . Det innebär att varje satsad miljard av staten skulle leda till totalt till forskning och utveckling. Investeringarna riktas mot produkter som leder till energieffektivisering eller andra tydliga miljöpositiva effekter inom samtliga branscher. De gröna investeringarna avgränsas inte till en viss bransch utan gäller hela näringslivet och alla industrier. möjligheter att bli världsledande på grön export kan skapa många nya jobb. Det kan handla om byggindustrin, fordonsindustrin, energiproduktion, metallsektorn, pappers- och skogsbranschen, detaljhandeln, transportsektorn eller infrastruktur som t ex nya kollektivtrafiklösningar. Till detta ändamål föreslår vi . Tillgång till demonstrations- och pilotanläggningar är av stor vikt för företagens möjligheter till produktutveckling inom till exempel miljöteknikområdet. Statlig stimulans kan få goda effekter i hela värdekedjan och medverka till en långsiktig ackumulering av kompetens och investeringar i . För storskaliga systemprojekt är demonstrationsanläggningar särskilt viktigt och inte minst när det gäller att stödja nya svenska exportsuccéer. Demonstrationsanläggningar ökar attraktionskraften för att locka utländska besökare och investerare och kan även bidra till att behålla teknikutveckling och investeringar i genom att företagen lägger sina utvecklingssatsningar på hemmaplan. Demonstrations- och pilotanläggningar utgör en mötesplats för leverantörer och kunder och skapar på så vis en grund för produktutveckling och ökar driftskompetensen. Ett primärt syfte är att anläggningarna spelar en central roll för företag i tidiga skeden eftersom en första levererad produkt är ett avgörande steg. Anläggningarna bidrar även till ökad samverkan mellan forskningsaktörer och företag samt stimulerar utveckling av integrerade system. Till detta ändamål föreslår vi . vill skapa gynnsammare förutsättningar för innovation, entreprenörskap och kunskapsdriven konkurrenskraft i svenskt näringsliv. Beskedet om nedmonteringen av forskning i utgjorde bara en av flera tydliga varningsklockor om att vi måste arbeta hårdare för att vända den negativa trend som lett till utfasning av kunskaps- och forskningsintensiva industri som tidigare ansetts vara en svensk framtidsbransch. Vi ser potential att skapa tusentals nya jobb och vill skapa ett klimat där det är lättare att ta små forskningsintensiva företag inom exempelvis miljöteknik, medicin, infrastruktur och bioteknik från idéstadiet till produktstadiet. Stöd till forskningsintensiva företag i kan ge investeringar och kommersialisering av svensk forskning som annars riskerar att gå till andra länder. Investeringarna i forskning i små- och medelstora företag är lägre i än i många andra länder och det finns tyvärr många exempel på svenska innovationer som har kommersialiserats utomlands i länder med gynnsammare skatter för forskning och utveckling. Ett sätt att stödja dessa företag är att genomföra en halvering av arbetsgivaravgifterna för alla företag som är yngre än och som spenderar av sina intäkter på forskning och utveckling. Att göra det billigare att anställa är en strategisk reform för fler jobb i . Till detta ändamål föreslår vi . Program för minskad kol- och oljeanvändning (PFO-programmet) Det finns mycket att vinna på att öka takten i utfasningen av kol och olja i industrin Mycket tyder på att kostnaden för fossila bränslen kommer att stiga vilket kan ge ökade kostnader för svensk industri. används betydande mängder kol och olja i industriella processer och uppvärmning av industrilokaler. För att stimulera övergången till miljövänligare energikällor vill vi inrätta ett nytt investeringsprogram hos , ett program för minskad oljeanvändning inom industrin (PFO). Programmet ska utformas enligt samma modell som det framgångsrika programmet energieffektivisering inom energiintensiv industri (PFE). Genom programmet kan rådgivning och maximalt en tredjedel av företagens investeringskostnader finansieras. Till detta ändamål föreslår vi . Riskkapital sådd- och kommersialiseringsfas Cleantech, det vill säga företag som sysslar med utveckling och produktion av miljöteknik, är en snabbt växande marknad internationellt. Trots stora behov av ny teknik och nya lösningar har dock de svenska investeringarna minskat i och med den ekonomiska krisen. Företaget följer vilka investeringar som görs inom cleantech-området. Deras siffror visar att 2010 var ett bra år för cleantech-industrin ur ett nordiskt investeringsperspektiv. investerades i form av riskkapital och statligt stöd . Antalet investeringar från offentliga investerare ökade markant, och var av mycket stor betydelse för de tidiga företagsskedena. Störst var ökningen i och . I var dock bilden en annan. Antalet affärer i minskade mot 2009 och de totala investeringarna minskade jämfört med . I är de statliga insatserna på detta område också mycket begränsade. Vi föreslår därför en ny satsning på kapital till svenska cleantech-företag i sådd- och kommersialiseringsfas. Syftet är att simulera fler svenska företag att växa till en storlek som gör dem intressanta för privata investerare. Det är viktigt att offentlig sektor agerar på ett sätt som inte stör marknaden i onödan, och att investeringarna sköts som om de gjordes av privata investerare. En möjlig lösning som vi ser som intressant att pröva är att fler privata investeringsaktörer får till uppgift att förvalta medlen i fonden och att dessa väljs ut med bakgrund av hur framgångsrika de varit i sina investeringar. En liknande modell finns i . Till detta ändamål föreslår vi . Innovationsupphandlingar skulle ge ett direkt och påtagligt tillskott till innovationsinvesteringarna i . Trots att gått sedan utredningen presenterades för regeringen har inget hänt. anser att en lagreglering liknande den som föreslagit skyndsamt bör läggas fram till . I ett sådant förslag bör också uppdrag till statliga myndigheter att arbeta med innovationsupphandlingar tydliggöras samt ett uppdrag till statlig myndighet som ansvarar för upphandlingsfrågor att ge kommuner, landsting och deras bolag information och utbildning i den nya lagstiftningen. Vi föreslår också att medel avsätts för att stimulera försöksverksamhet med innovationsupphandling. Medlen ska användas för bland annat samarbetsprojekt mellan olika offentliga aktörer, metodutveckling och riskspridning. Till detta ändamål föreslår vi . Det finns ett stort behov av forskning och utveckling även i mindre industriföretag. Forska och Väx-programmet kan tjäna som förebild. Där handlar det om medel på max fem miljoner för forskning och max 500 000 till förstudier. Programmet har varit mycket populärt. bedömde 2009 att de skulle kunna skalas upp betydligt utan problem att hitta företag. Förslaget innebär ett liknande program som Forska och väx men utbyggt och under nytt namn. Till detta ändamål föreslår vi . Utveckling och samordning av ekoturism har med sin fantastiska natur stora möjligheter till ökad ekoturism. anslår för stöd till utveckling av ekoturismföretag och bättre samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå. ställer sig inte bakom förslaget om bemyndigandet att sälja Vectura. Staten bör istället ta vara på den kompetens som är viktig och behövs för omställningen av samhället inom transportområdet.