mot · GZ02C12 · 2012-03-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:131 Vägen till nära-nollenergibyggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpningar av energikraven vid nybyggnad samt renoveringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att dagens byggregler inte diskriminerar något värmeslag. I skrivelsen redovisas den handlingsplan för nära-nollenergibyggnader som tagits fram i enlighet med och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda. I handlingsplanen redovisas regeringens bedömningar av hur antalet nära-nollenergibyggnader avses öka i . En ökad energieffektivisering i bostäder är ett prioriterat område för oss socialdemokrater. Det är avgörande för om vi ska kunna nå våra uppsatta klimatmål. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostäders energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. EU har som mål att effektivisera energianvändningen till 2020 . Alla nya byggnader ska då vara s.k. nära noll-energibyggnader. Vi socialdemokrater stödjer det målet medan regeringen i EU motarbetar det och menar att det ska vara frivilligt för medlemsländerna. Regeringen förordar istället ett mål med energiintensitet, dvs. att målet ska vara att minska energianvändningen per BNP-enhet. Klimatutmaningen är också en energiutmaning. När de fossila bränslena fasas ut kommer en ökad konkurrens om energi. För som har många elintensiva företag är det oerhört viktigt att få fart på energieffektiviseringen för att säkra arbetstillfällena i våra viktiga näringsgrenar. Därför är regeringens inställning bakåtsträvande. I pågår också mycket forskning och utveckling av hus med ingen eller mycket liten energianvändning. Svenska ventilationsföretag och byggföretag ligger långt framme i utvecklandet av ny teknik. Regeringens inställning hämmar också arbetstillfällen och utveckling i dessa företag Som svar på och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda redovisar regeringen åtgärder som i princip säger att svenska byggregler är bra som de är. Åtgärderna innebär i praktiken mycket marginella skärpningar av energikraven. Detta påpekar även branschen som rekommenderas en högsta energianvändning för icke elvärmda byggnader som ligger 15 kWh/m2 lägre än de högsta tillåtna nivåerna enligt BBR 2012. Och många företag går längre än så. Avsaknaden av en konkret handlingsplan gör marknaden oförutsägbar och ökar därigenom kostnaderna för energieffektiva byggnader. Vi socialdemokrater är tveksamma till att nybyggda hus ska få uppvärmas med el och vi menar att förbud mot direkt fossil uppvärmning bör införas vid nybyggnation. Åtgärder bör också vidtas så att fossil uppvärmning i befintlig bebyggelse fasas ut. På kort och medellång sikt finns den största effektiviseringspotentialen i den redan befintliga bebyggelsen. Många äldre byggnader har ofta sämre klimat- och energistatus. Det är då viktigt att alla möjligheter till energieffektivisering tillvaratas, vilket oftast är särskilt aktuellt i samband med större ombyggnads- och upprustningsåtgärder. Därför bör energikrav ställas även i samband med ombyggnad. En utredning om hur dessa krav ska utformas bör tillsättas med inriktning på att ombyggda hus i genomsnitt i landet inte ska förbruka mer än 90100 kWh/m2. Flera remissinstanser som har synpunkter på att byggregler och nära-nollenergibyggnad måste definieras med väsentligt större hänsyn till primärenergi, utan att explicit ta ställning till vilken kravnivå som är lämplig för nära-nollenergibyggnader. Svensk Fjärrvärme anser att byggnadens nettoenergianvändning bör utgöra utgångspunkten vid utformningen av energihushållningskraven i byggreglerna. Det finns en befogad risk att konsekvensen av köpt energi i byggreglerna är en diskriminering av kollektiva uppvärmningsformer som fjärrvärmen. Nära-nollenergibyggnader ska i princip inte behöva någon uppvärmning från yttre källa. Men i de fall då det behövs en värmekälla är det inte önskvärt att försvåra för fortsatt utbyggnad av fjärrvärme. Istället vill vi säkerställa att dagens byggregler inte diskriminerar något värmeslag. Dessutom har vi höga ambitioner när det gäller energieffektiva byggnaders potential att skapa jobb, export, och förbättrad konkurrenskraft för de svenska företagen i sektorn. Det är positivt för innovationerna i som en alltför konservativ hållning förhindrar dynamik som i värsta fall kan leda till försämrad konkurrenskraft.