ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub215 · 2012-09-24 00:00:00 — Utbildning i kost- och näringslära tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om adekvat utbildning i kost- och näringslära för dem som arbetar med att servera och laga mat. Svenskar tenderar att bli alltmer överviktiga. Undersökningar görs och larmrapporter visar att den negativa utvecklingen bara fortsätter. som många blir överviktiga är många gamla inom äldreomsorgen undernärda. Många människor i vårt samhälle är till stor del beroende av mat som tillagas och serveras av andra. En viktig del för att komma till rätta med problem, som ökande barnfetma eller undernärda äldre, är att de som på något vis arbetar med att servera och laga mat till andra får adekvat utbildning i kost- och näringslära. Kost- och näringslära är för lärare och förskollärare en betydelsefull del i deras utbildning; lika betydelsefullt borde det vara för vårdbiträden och undersköterskor i deras utbildning att få den kunskap som behövs. Samma sak gäller de som går hotell- och restaurangprogram i gymnasiet, där undervisningen i kostlära är bristfällig. Kost- och näringslära ska ingå i utbildningen till dessa yrken i syfte att förebygga fetma och undernäring. Personalen behöver även bättre kunskaper om allergier och andra avvikelser som kosten kan medföra. Intresset för kostfrågor är stort . Det finns mängder av kostrådgivare som arbetar i media, på gym och andra ställen, där hälsan är i fokus. Kostråd verkar variera efter tycke och smak och vad som är aktuellt för dagen. Då god kost är en viktig förutsättning för människors hälsa och välbefinnande, är det angeläget att det finns välutbildade kostrådgivare i landet. Folkhälsan, dit kostfrågorna hör, är en angelägenhet för alla beslutsfattare i landet. Därmed är den också en fråga för att uttala sig om hur vi främjar den. Regeringen och kan utforma detaljerna, men det är viktigt att ger regeringen tillkänna vad som anförts om betydelsen av adekvat kost- och näringslära för dem som arbetar med mat och kostrådgivning.
mot · H002Ub216 · 2012-09-26 00:00:00 — Engelska redan i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja med engelska redan i förskolan. Goda språkkunskaper är och kommer att vara en stark konkurrensfördel i vår globaliserade värld. Svenska språket är viktigt, men inte direkt något världsspråk som man kan göra sig förstådd på utanför . Kunskap i engelska språket är däremot en öppning för kommunikation över största delen av världen och en stor fördel på den globala arbetsmarknaden. Forskning visar att hjärnan utvecklas mest under hela livet , d.v.s. i förskoleåldern. Barnen lär sig oerhört mycket och det är också då som en automatiseringsprocess påbörjas enklast. Automatiseringsprocessen innebär att funktionerna som lärs in inte stannar i storhjärnbarken och minnescentra i storhjärnan utan vandrar vidare till lillhjärnan, och där etableras de automatiska processerna som är så viktiga i språkanvändningen. Undervisning i engelska redan i förskolan skulle alltså ge svenska barn en fördel senare i livet. De får bättre möjligheter att få känslan för språket, och inlärningen under resten av skoltiden kan bli enklare som den kan fördjupas. Det handlar inte om textläsning, regelinlärning eller läxor, utan om ett lekfullt lärande med sånger och ramsor, om att räkna på engelska och om enklare ord i samband med lekar en i stort muntlig metodik som i många sammanhang har visat sig framgångsrik och som passar synnerligen väl i förskolan. För många barn är det engelska språket redan en realitet även om de inte har engelska som språk i hemmet. Många barnprogram är pedagogiskt upplagda med ord och korta meningar på engelska, i program som i övrigt är på svenska. Den kunskapstörst som små barn har kan användas bättre och ett sätt är att börja med engelska redan i förskolan.
mot · H002Ub217 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it i skolan. I dagens samhälle går utvecklingen allt snabbare. har inte minst genomslaget av persondatorer, läsplattor och utbyggnaden av höghastighetsbredband förändrat många människors liv. Allt fler spenderar delar av sin fritid på sociala nätverk såsom Facebook och Twitter. Även på arbetsmarknaden har utvecklingen inom det digitala området varit stor. Ofta förväntar sig arbetsgivarna att deras anställda ska kunna hantera datorer och annan it-utrustning. kommer ännu större delar av samhället att vara datoriserade. Detta faktum reflekteras till viss del i skolvärlden; ofta ska elevernas läxor och hemarbeten lämnas in datorskrivna, med syftet att eleverna ska lära sig hantera datorer. I och med detta finns en stor klassproblematik. För att lära sig hur it-utrusning såsom datorer eller läsplattor fungerar räcker inte skolans lektioner i datorkunskap; det krävs att eleverna får möjlighet att på egen hand bekanta sig med utrustningen. Tillgången till en egen it-utrustning påverkar därmed hur väl en elev klarar sin utbildning. Barn och ungdomar som växer upp i familjer med låga inkomster har inte samma möjligheter att ta del av den datoriserade utvecklingen och riskerar därmed även att missa framtida chanser. Därför bör samtliga högstadieelever ha tillgång till personlig it-utrustning. Eleverna skulle därmed få tillgång till ett flerfunktionellt arbetsverktyg som tillåter dem att vara en del av den digitala utvecklingen. Det innebär direkta fördelar för eleverna och skolan som effektiviseras och moderniseras, men även långsiktiga sådana genom att samtliga elever får möjlighet att utveckla sina kunskaper ytterligare. Med detta följer ökat intresse för högre utbildningar, arbete inom den digitala sektorn och inte minst nytänkande. Det är därmed också en viktig investering för framtidens tillväxt.
mot · H002Ub220 · 2012-09-28 00:00:00 — Ge fler möjligheten till körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att fler ungdomar har körkort för att därigenom öka deras anställningsbarhet. Ungdomsarbetslösheten i är för stor. Det handlar inte minst om att för många ungdomar för tidigt lämnat eller helt hoppat av grundläggande utbildning. Det finns även ett strukturellt problem på den svenska arbetsmarknaden som allt för ofta gör första insteget på arbetsmarknaden allt för stort. Regeringen har gjort stora insatser för att sänka trösklarna för unga och ge dem ökade möjligheter till ett inträde på arbetsmarknaden. Mer kan dock göras. I är B-körkort en av de viktigaste meriterna en arbetssökande kan ha på sin cv. Siffror från Arbetsförmedlingen visar att mer än hälften av platsannonserna innehåller körkortskrav. Korrelationen mellan en persons anställningsbarhet och körkortsinnehavet är därför mycket starkt. Vi kan utifrån detta konstatera att ungdomars förutsättningar att få jobb på arbetsmarknaden ökar om de är innehavare av ett körkort. Snittpriset på körkort ligger med alla teorilektioner, körlektioner och obligatoriska moment. För att ha råd med detta krävs det antingen att ungdomarna har föräldrar som kan betala/låna ut pengar till körkortet eller att de får ett jobb så att de kan spara ihop pengarna själva. Av olika skäl saknar många ungdomar denna möjlighet. Risken är att ungdomarna hamnar i ett slags moment 22. För att ha råd att ta körkort måste de ha ett jobb så att de har råd, men i mer än hälften av fallen krävs det körkort för att få ett jobb. Att få fler ungdomar i jobb är en statlig angelägenhet. Därför borde det också ligga i statens intresse att underlätta betalningsmöjligheterna för dem att ta körkort. Genom att, via den statliga myndigheten (), erbjuda ett förmånligt lån till att bekosta körkortsutbildningen för unga personer i åldrarna kan staten ta sitt ansvar för ungas möjlighet att lättare få fäste på arbetsmarknaden. Det går inte nog att understryka vikten av att människor vågar ta risker och investera i sig själv i form av kunskaper och färdigheter. Att ta ett lån hos CSN till en utbildning ses som en värdefull investering. För att också ha så stort utbud på arbetsmarknaden som möjligt kan körkortet vara en lika viktig sådan. Dessutom erbjuder CSN redan lån i andra lån än studielån. Med hänvisning till ovan motiverade skäl bör regeringen åter se över förutsättningarna för att låta CSN erbjuda lån till körkortsutbildning.
mot · H002Ub225 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör det. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare, kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas tillvara. Därför menar vi att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har ett färre antal undervisningstimmar. Vi menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på.
mot · H002Ub226 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4. Flera kunskapsundersökningar visar att svenska elevers matematikkunskaper blivit allt sämre. En av dessa är Timss Advanced 2008 (Trends in International Mathematics and Science Study), i vilken det framkommer att svenska elevers matematikkunskaper har försämrats kraftigt . Jämfört med övriga nio länder som deltog i undersökningen ligger de svenska gymnasieelevernas kunskaper i matematik klart under genomsnittet, endast presterar sämre. Undersökningen visar vidare att passerats av både och , trots att dessa båda länder också uppvisar en resultatnedgång i matematik. Vad som också skrämmer i nämnda undersökning är att även om en resultatminskning skett bland både hög- och lågpresterande elever, så är det de lågpresterande eleverna som försämrat sina resultat i betydligt större utsträckning. Detta innebär att resultatskillnaderna mellan dessa båda grupper ökat. var det av eleverna som inte uppnådde medelgod kunskapsnivå i matematik. var det så många som , en fördubbling således. Andelen elever som enligt Timms bedöms prestera på den mest avancerade nivån har minskat från 1995 till låga en procent 2008. Situationen är således minst sagt alarmerande. Därför välkomnar vi regeringens aviserade matematiksatsning. Att antalet matematiktimmar ska utökas från och med ligger helt i linje med åsikt i frågan. Detsamma gäller fortbildningen och vidareutbildningen av matematiklärare. Om ska kunna hävda sin ställning som kunskapsnation även gäller det att den svenska skolan ligger i framkant när det gäller matematik. Bristerna i vårt samhälle och i vårt utbildningssystem är dock fler än så och är därmed inte åtgärdade i en handvändning. För att åtgärda dessa brister krävs en palett av olika djupgående reformer och förändringar utöver dem som regeringen redan har aviserat på området. Vad gäller frågor rörande ämnet matematik, föreslår vi för det första att timplanen i matematik för delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de når förväntade kunskaper. För det andra vill vi utreda möjligheterna att införa en nivågruppering av matematikundervisningen från och med årskurs fyra. Vi menar att det inte är möjligt att låta alla elever bedriva sin matematikundervisning på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara både stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilde eleven. måste de elever som har svårt för matematik naturligtvis få den tid och hjälp de behöver för att ta till sig och förstå matematiken. Oavsett hur duktig man är i matematik är det av största vikt att eleverna undervisas av utbildade och pedagogiskt duktiga matematiklärare.
mot · H002Ub227 · 2012-09-26 00:00:00 — Kommunalt veto mot friskoleetablering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett kommunalt veto mot friskoleetableringar. Även om friskoleetableringar kan föra mycket positivt med sig, inte minst genom att bredda utbudet och öka valfriheten, vilket är noga med att påpeka, kan de också försvåra den kommunala organisationen och planeringen, med stora kostnader för kommuner och skattebetalare som följd. I vissa områden med ett begränsat elevunderlag kan det dessutom framstå som ytterst orationellt att en friskola ska tillåtas konkurrera med en skola om elevunderlaget. I de fall den kommunala skolan får lägga ned och det endast finns en friskola att tillgå, så har denna utveckling dessutom omintetgjort ett fritt skolval då det endast finns en friskola att tillgå. Så länge vi har en skola och innan den svenska skolan återförstatligats, menar vi att ett kommunalt veto mot friskoleetableringar bör införas i lagen. Ett sådant veto ska kunna användas om det till exempel är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Det kan inte vara rimligt att skattebetalarnas pengar förslösas på en orationell skolstruktur som sätter den kommunala planeringen ur spel och omöjliggör en rationell skolplanering. Därför vill vi införa ett kommunalt veto mot friskoleetableringar.
mot · H002Ub228 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öronmärkning av skolpengen, nämligen att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § och 16 kap. 53 § skollagen endast ska få användas för de ändamål som anges i respektive paragraf och ingenting annat. Undersökningar har visat att skolor med enskild huvudman generellt sett har en lägre andel behöriga lärare, men också en lägre lärartäthet, än kommunala skolor. Den kommunala skolan har behöriga lärare, medan andelen behöriga lärare i friskolor är (2010:7). Vad gäller lärartätheten för den kommunala skolan är den 8,3, vilket ska jämföras med 7,7 för skolor med enskild huvudman (2011:0950). För att säkerställa alla elevers rätt till likvärdig utbildning, men också att kvaliteten på skolutbildningen inte urholkas, föreslår vi att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § skollagen, endast ska få användas till de ändamål som stipuleras i den aktuella paragrafen och ingenting annat. Vi föreslår därför följande ändring i 10 kap. 38 § skollagen: 38 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. 38 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Grundbeloppet ska användas till de ändamål som stipuleras i denna paragraf. Eventuella överskott av grundbeloppet ska återinvesteras i lokaler, byggnader eller skolverksamhet. Samma förhållande bör naturligtvis gälla gymnasieskolan. Enligt (Personal i gymnasieskolan läsår 2010/11), är lärartätheten per 100 elever 8,4 för den kommunala skolan, vilket ska jämföras med 7,0 för skolor med enskild huvudman. Skillnaden är således större än vad som gäller i . Vi föreslår därför följande ändring i 16 kap. 53 § skollagen: 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska användas till de ändamål som stipuleras i denna paragraf. Eventuellt överskott av grundbeloppet ska återinvesteras i lokaler, byggnader eller skolverksamhet.
mot · H002Ub229 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan möta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. De svenska gods- och persontransporterna ökar stadigt. För att transporterna ska kunna fungera , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att transportyrkena görs ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste ligga långt fram i utvecklingen och visa att de kan erbjuda en bra arbetsmiljö och intressanta arbetsuppgifter. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15 000 och 17 000 nya medarbetare för att kunna ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7 000 ungdomar och vuxna . Det ger ett underskott på minst 8 000 personer . tvingas många företag själva utbilda sin personal till stora kostnader. Ansvaret att skapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet eftersom det finns ett samhälleligt behov av transportnäringens tjänster. Det finns ett antal åtgärder som behöver vidtas: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Rekrytera fler kvinnor till näringen. Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Det ovan beskrivna visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · H002Ub230 · 2012-09-24 00:00:00 — Organdonation i skolans läroplan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra information om organdonation till en obligatorisk del av skolans läroplan. genomfördes en förstudie och sedan ett projekt om organdonation med namnet Ett ämne för livet, som stöttades av Allmänna arvsfonden. Den främsta målgruppen var gymnasieelever i åldern . Det producerades en informationsvideo, material för lärare, faktablad, självstudiefrågor och en hemsida på nätet. Projektet berörde ett flertal skolämnen, däribland svenska, religion, biologi, naturvetenskap och samhällsvetenskap. Materialet distribuerades till nära 700 skolor. En femtedel av dessa använde materialet aktivt i undervisningen. Utvärderingen av projektet visade ett större engagemang i donationsfrågan. Den hade i större utsträckning än tidigare tagits upp till diskussion hemma hos eleverna, och frågan kändes mer naturlig att prata om. Likaså ökade antalet anmälningar till och spridningen av donationskort. av eleverna uppgav att de fått information om donation från skolan och projektet, mot tidigare . , som över hela världen arbetar med information och kunskapsöverföring kring donation och transplantation, har vid ett flertal tillfällen uppmanat de länder som organisationen har medlemmar i att arbeta mer i skolorna kring dessa frågor. Med tanke på den positiva känsla som projektet förde med sig kan det vara värt att återuppta den här typen av åtgärder för att få fler att anmäla sig till eller på annat sätt ta ställning. Målgruppen bör vara skolelever i åldrarna , vilket motsvarar högstadiet och gymnasiet, och information om organdonation bör vara en obligatorisk del i skolans läroplan.
mot · H002Ub232 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering för personal inom förskolan. Inom förskolan har det funnits två personalkategorier: barnskötare och förskollärare. Många kommuner vill främst anställa förskollärare och därmed höja kvaliteten i förskolan genom att bara ha en personalkategori. Argumentet kan ifrågasättas men är trots allt ett faktum. Vi går in i en situation med minskad personaltillgång inom hela den offentliga sektorn. Då borde det på nationellt plan och utan allt för stora svårigheter vara möjligt att genom validering och eventuell vidareutbildning ge de kvarvarande barnskötarna förskollärarkompetens. Det skulle både ge de som berörs trygghet för framtiden och förstärka tillgången till utbildad personal.
mot · H002Ub233 · 2012-09-20 00:00:00 — Ledande kunskaps- och forskningsnation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja investeringarna i högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över likvärdigheten mellan olika utbildningar. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Nya branschprogram behövs för att stärka samverkan mellan forskar- och företagsvärlden. Villkoren för unga forskare måste förbättras genom att särskilda medel avsätts för forskare som är precis i början av sin karriär. De unga forskarna måste ges möjlighet att etablera sig. Vi står inför en stor generationsväxling inom forskarvärlden, vilket medför att tryggheten och karriärmöjligheterna för de yngre behöver förbättras så att fler vågar ta steget in i forskningsvärlden. Det är särskilt viktigt för att motverka snedrekrytering och för att öka jämställdheten. Särskilda satsningar behövs på de små och medelstora högskolorna för att stärka deras koppling till lokala och regionala företag så att dessa kan ta emot forskare i sin verksamhet som kan bidra till utveckling och konkurrenskraft. Därmed kan nya företag och arbetstillfällen skapas regionalt. fördelas de ekonomiska resurserna mellan olika universitetsämnen utifrån i vilken utsträckning ämnet anses vara laborativt. Detta medför att vissa utbildningar får en hög andel lärarledd undervisning medan andra i hög grad måste bedriva självstudier. Detta medför stora risker för kvaliteten på utbildningen och likvärdigheten mellan olika utbildningar. Likvärdigheten måste ses över så att kvaliteten förbättras. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier än . Uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. Hur man arbetar inom olika ämnen har i hög grad förändrats i och med den snabba teknikutvecklingen. En översyn av behovet av lärarledd undervisning bör ske.