mot · H002So320 · 2012-10-03 00:00:00 — Inkorporera i svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkorporera i svensk lag. antog generalförsamling konventionen om barnets rättigheter, . Året efter ratificerade konventionen som ett av de första länderna i världen. Därmed har vi som nation folkrättsligt förbundit oss att förverkliga den för att säkerställa att barn och ungdomar ges de bästa förutsättningarna och de bästa möjliga uppväxtvillkoren. ska fungera som utgångspunkt i varje enskild lagstiftning och på det sättet bli en del av den svenska lagstiftningen. För att uppnå det har vi i valt att transformera, det vill säga att anpassa, våra lagar till konventionen. Vi har däremot inte inkorporerat dem, det vill säga gjort konventionens bestämmelser som sådana till svensk lagstiftning. Att inte explicit är svensk lag påpekas ibland av jurister och myndigheter när beslut har fattats som kan sägas stå i strid med . granskade och rekommenderade att erkänns som svensk lag. Kommittén rekommenderade också att alltid ges företräde vid en lagkonflikt mellan svensk lag och konventionen. , , anser att eftersom är ett grundläggande folkrättsligt instrument som innehåller bestämmelser om barns mänskliga rättigheter måste den få en starkare ställning i än den har . De fördelar ser med en inkorporering är att innehåll och syn på barn skulle tas på större allvar. Organisationen framhåller vidare att det skulle ställa högre krav på kompetens hos beslutsfattare om barns behov och rättigheter samt att skulle bli direkt tillämpbar i svenska domstolar och vid myndighetsbeslut. Dessutom menar att det skulle bidra till att det skapas en utveckling av praxis kring innehåll som skulle göra bestämmelserna tydligare och innebära att barnrättsperspektivet skulle bli ett verkligt inslag i varje beslutsfattares vardag. På initiativ har regeringen gjort en ordentlig genomlysning av hur alla myndigheter arbetar för att upprätthålla . Det är ett viktigt led i arbetet för att upptäcka var vi har de största utmaningarna. Det bör vi fortsätta att göra. Men det är inte tillräckligt. Vi anser att det finns starka skäl att ompröva rättsliga status i . Fördelarna med att låta gälla som lag i är att barns rättigheter och ställning kan stärkas, särskilt inom rättsväsendet och i asylprocessen. Om riktlinjer är lag blir det tydligare vilka krav som ställs på beslutsfattare, myndigheter och domstolar att säkra att det finns kompetens om barns behov och rättigheter. Vårt grannland har valt att både transformera och inkorporera . Enligt har detta lett till att kunskapen om barns rättigheter har ökat markant i landet, både hos vuxna och hos barn. Barnens rättsställning har också stärkts eftersom de oftare har tillfrågats inför beslut. har också kommit in som redskap och rättesnöre i den politiska planeringen. menar att lever upp till konventionen på ett betydligt bättre sätt än och att inkorporerandet av i norsk lag har inneburit en attitydförändring där paralleller kan dras till när lagstiftningen mot aga infördes i . Det ska vara en självklarhet att alla människor har lika värde och samma rättigheter, oberoende av ålder. Den nuvarande transformeringsmetoden, att anpassa lagstiftningen till bestämmelser, är otillräcklig. Det behövs mer och därför bör göras till svensk lag.