mot · H002MJ455 · 2012-10-03 00:00:00 — Vi menar också att ökad exportfrämjande marknadsföring och varumärkesbyggande kan öka lönsamheten för rennäringen. Här har regeringen en viktig roll. God bebyggd miljö (nr 15) Svensk avfallshantering och återvinning har varit en framgångssaga. Vi var tidiga med fraktionssortering och med stopp för deponier. Vi energiåtervinner det avfall som inte materialåtervinns, och många kommuner samlar in kompost och rötar biogas ur hushållskompost. Men vi menar att det nu finns behov av att ta nästa steg. Det kommer att vara nödvändigt och en hjälp för oss att skapa ett resurseffektivare och på så sätt konkurrenskraftigare samhälle. Detta tillsammans med ökat energiuttag från biogas skapar minskad importberoende av energi och fler arbetstillfällen i . För varje procent vi minskar avfallet minskar utsläppen i med ca koldioxid. För trots framgången är det ett faktum att av soppåsens innehåll fortfarande går att återvinna enligt undersökningar som Avfall har gjort. Hela syftet med systemet var att minska mängden förpackningar när tillverkarna fick ansvaret för kostnaden hela vägen. Istället växer sopberget. ökade förpackningsmängden i . Det nuvarande systemet bygger på producentansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och att kommunerna ansvarar för övrigt genom avgiftsfinansierad insamling. Men det finns stora samarbetsproblem inom systemet. Vi välkomnar därför slutsatser och ser framemot en snabb beredning i . De svenska kommunerna menar att kostnaderna vältras över på andra parter. I en undersökning som Avfall och fastighetsägarna gjort menar dessa att 1,5 miljard som insamlingen av förpackningar kostar belastar andra än de producenter som enligt lag borde betala. Ofta är det kommunen och bostadsrättsföreningar. För hushållen är systemet också till viss del svårt att förstå när det gäller vad som lyder under procentansvaret och vad kommunen ska samla in. En slutsats av den forskning som sker på detta område är att ju enklare vi gör det för hushållen desto större blir insamlingsmängden. Om vi dessutom lägger på ett ekonomiskt styrmedel som gör att hushållen tjänar på att återvinna, så ökar den ytterligare. En uppsjö av idéer prövas nu av kommuner för att öka insamlingen. Det handlar om viktbaserad soptaxa, om fastighetsnära insamling i alla fraktioner etc. Det är här kreativiteten flödar och engagemanget, idéerna och drivkrafterna till att utveckla systemet finns. Väsentligt för biogasutveckling är insamling av matavfallet. Den måste öka. Ett nytt nationellt mål som är drivande för ökad insamling måste fram. Miljömålsberedningens förslag39 på det området bereds också i , och vi menar att regeringen bör anta ett mål för insamling av matavfall. Skatten på avfall som deponeras syftar till att öka återvinningen och återanvändningen av avfall enligt avfallshierkin. Vi menar att skatten varit framgångsrik i att göra det billigare att material- och energiåtervinna avfall. Det har också BRAS-utredningen40 visat. Deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall är förbjudet men kan fortfarande ske genom dispenser. Deponering av avfall ger miljökonsekvenser genom läckage av farliga ämnen samt genom ett mindre hållbart resursutnyttjande. Deponering kan även orsaka utsläpp av klimatpåverkande metan. Skatten på deponerat avfall har legat på per ton avfall , och vi menar att skatten bör indexuppräknas för att behålla sin styrande effekt. Vi har i vår budgetmotion föreslagit en höjning till /ton. I EU:s ramdirektiv för avfall slås fast att farligt avfall ska kunna spåras från där det uppkommer till där det ska användas och slutligen tas om hand som avfall. I kommissionens vägledning för införandet av direktivet ställs som minimikrav att medlemsländerna uppför ett nationellt register för registrering av farligt avfall. I har regeringen valt en annan väg. Verksamhetsutövaren ska istället föra anteckningar, något nationellt register finns inte. Men granskning41 visar att den vanligaste bristen på alla prövningsnivåer är att verksamhetsutövarna inte lever upp till skyldigheten att anteckna uppkommet farligt avfall samt att upprätta transportdokument. Vi menar att ett nationellt elektroniskt register skulle förenkla för utövarna. Granskningen från visade också att klassningen av farligt avfall är problematisk för utövarna. De nuvarande reglerna är också resurskrävande för tillsynsmyndigheterna om de ska kunna spåra farligt avfall och försäkra sig om att det farliga avfallet har tagits om hand så att människors hälsa och miljön skyddas. Det är svårt för verksamhetsutövare att kunna påvisa slutlig bestämmelseort om avfallet hanteras med flera mellanhänder. Ett nationellt register för farligt avfall i elektronisk form skulle minska administrationen som det skulle fylla kraven på anteckningar eller registerföring för verksamheter. Ett nationellt register skulle vara ett effektivt och kraftfullt verktyg för tillsynsmyndigheter för att följa upp vart det farliga avfallet tar vägen. Statistik ur registret skulle ge en god översikt över utvecklingen och en god grund för avfallsplanering och uppföljning av satta mål. Statistiken skulle även vara nyttig för uppföljning av andra åtgärder i tidigare led än avfallsledet. Flera europeiska länder är redan på gång med nationella register och elektroniska system. I t.ex. har ett helt elektronisk system . har ett nationellt register och kommer gå över till ett helt elektronisk system. Vi menar att ska ge regeringen tillkänna att utreda ett införande av ett nationellt elektroniskt system som hantering av farligt avfall. Ett rikt växt- och djurliv (nr 16) Att bevara den biologiska mångfalden på jorden handlar inte uteslutande om att bevara växt- och djurarter för deras egen skull. Självklart är det en etisk aspekt att vi har ett ansvar att lämna efter oss planeten till våra barn så som vi tog över den. Men problematiken med den biologiska mångfalden är betydligt mer akut och berör även vår egen överlevnad på kort sikt. Den mat som vi äter, den luft som vi andas och det sötvatten vi behöver, byggnadsmaterial, energi etc. produceras av ekosystem. Ekosystemen är uppbyggda i ett komplext nät av arter som agerar tillsammans och cirkulerar, bearbetar och uppgraderar grundämnen till näringsämnen. De kan inte fungera utan en sammansättning av arter och en mångfald av arter. När arter försvinner sluter sig nätet igen och anpassar sig och fungerar tillsynes som . Men för varje gång en art försvinner minskar systemets motståndskraft resiliens. Slutligen kraschar systemet och produktionen upphör. Den biologiska mångfalden är också nyckel till ekosystem som klarar klimatförändringarna, det visar forskning.42 Just nu pågår en av de största artutrotningarna i planetens historia (i samma klass som när dinosaurierna försvann). Problembilden har världens länder enats om i FN:s Konventionen för biologisk mångfald som skrevs under först i och som utvecklades i . Where multiple pressures are threatening vital ecosystems and their services, urgent action is needed to decrease those pressures most amenable to short-term relief, such as over-exploitation or pollution, so as to prevent more intractable pressures, in particular climate change, from pushing the system over the edge to a degraded state; Många svenskar har hört talas om begreppet biologisk mångfald. Men få har förstått sambandet med vår egen överlevnad och välfärd. Internationellt har kunskapen om betydelsen av biologisk mångfald dock växt. Liksom i klimatfrågan ligger det internationella samfundet steget före den allmänna opinionen men steget efter forskningen. En kunskapssatsning bör genomföras i . Den kan innefatta utvecklingsprojekt inom grund- och gymnasieskola, lärarutbildning, studieförbund, kommunala informationssatsningar eller kunskapshöjande statliga satsningar. Regeringen bör sammanställa en handlingsplan. I utgör också ekosystemen grunden för några av våra industrinäringar: skogsindustrin och livsmedelsindustrin. Ett av EU:s starkaste redskap för att klara den biologiska mångfalden är art- och habitatdirektivet. Det är en EU-reglering som visar att frågorna om biologisk mångfald är gränsöverskrivande. Men vi socialdemokrater vill se att den lista över hotade arter som skyddas i direktivet omarbetades oftare. Regeringen bör i EU arbeta för att nya arter som hotas kan föras upp på listan och att arter där en gynnsam bevarande status uppnåtts kan avföras från listan. Det behövs en mekanism i direktivet för detta. När världens länder samlades till möte om biologisk mångfald i för att diskutera den internationella konventionen för biologisk mångfald presenterade en rapport som har kommit att kallas för (The Economics of Ecosystems and Biodiversity).43 Rapporten visade att det är möjligt att värdera ekosystemtjänster i räkenskaperna för stater. Och att om detta inte sker innebär det en felaktig avvägning mellan kostnad och nytta i människans förhållande till naturen. FN:s medlemsländer och undertecknarna analyserar nu och försöker omsätta den lokalt. Den har gett ett uppdrag till att kartlägga och sammanställa information kring ekosystemtjänster.44 Men de viktiga slutsatser från TEEB, dvs. att detta är något som går att beräkna och sätta ett pris på, finns inte med i uppdraget. Detta trots att regeringen i miljömålspropositionen45 gjorde bedömningen att det behövs styrmedel för att hantera ekosystemtjänsternas ekonomiska värde och att dessa skulle integreras i samhällsekonomin. En utredning om detta utlovades. Vi menar att uppdraget till varken uppfyller idéerna i TEEB eller propositionens utlovade utredning. Inriktningen i TEEB är att nationalräkenskaperna uppgraderas så att de inkluderar värdeförändringar i naturkapital och ekosystemtjänster. Redan i proposition 1998/99:100 (se bilaga 5) aviserade regeringen idéer om gröna nyckeltal. Detta arbete byggde på ett förslag från Miljövårdsberedningen.46 Tanken var att gröna nyckeltal i budgetpropositionen kan bli viktigt för när den fattar beslut om olika styrmedel för miljön. Regeringen har genom kommittédirektivet till Miljömålsberedningen kring uppdraget om markanvändning47 slagit fast att det är Miljömålsberedningen som får det viktiga uppdraget att ta fram plan för hur vi ska klara konventionen för biologisk mångfald: De globala mål som formulerades inom konventionen om biologisk mångfald vid mötet i anger viktiga utgångspunkter för uppdraget. Den strategiska plan som länderna enades om i vid mötet för parterna i konventionen för biologisk mångfald innehåller 20 genomgripande och omfattande mål. De kommer alla att innebära konflikter med annan verksamhet, och uppgiften att implementera dem i är omfattande och svår. Vi menar att regeringens val att ge uppdraget till Miljömålsberedningen som redan har andra svåra uppgifter är märklig. Dels återstår flera miljömål för beredningen att ta fram etappmål för. Etappmål som ska ersätta de delmål som tidigare fanns. Dels ska beredningen också föreslå åtgärder. Uppgiften med Nagoyamålen är så omfattande att de kommer att ta all uppmärksamhet och därför lämna andra viktiga miljömål utan etappmål . En stor del av de hotade arter som finns upptagna på Artdatabankens listor trivs i strandmiljö. Den omläggning av strandskyddet som regeringen gjort riskerar att leda till en alltför stor exploatering av strandmiljöer och därmed hota dessa arter. Också friluftslivet och den för oss svenskar så grundläggande allemansrätten urholkas i och med den nya lagstiftningen. Risken är nu stor att stränderna blir tillgängliga för ett fåtal i stället för alla. Regeringens proposition 2010/2011:64 innebar ett tydligt uttryck för denna försvagning: uppluckrade regler som kan slå hårt mot allemansrätten och innebära ett steg tillbaka i klimat- och miljöarbetet. De lättnader som införts som gäller glesbygd anser vi socialdemokrater vara helt rimliga, men den ökade bebyggelse som lagen öppnar för i områden med redan högt exploateringstryck drabbar den biologiska mångfalden och allemansrätten. Vi menar också att länsstyrelserna ska ges möjlighet att överpröva besluten. Regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden och ökar tillgången till stränderna för friluftslivet i hårt exploaterade områden. Vi menar att målet är att hitta en politik för vargen som bejakar två problem: konflikten mellan varg och människa i vissa områden samt målet att bevara en långsiktigt hållbar vargstam i . För detta behövs en politik som håller långsiktigt. En lyckad rovdjurspolitik vilar ytterst på acceptans för den förda politiken. Till det finns det inga genvägar. Vi är positiva till de nya regler för utökad skyddsjakt som regeringen beslutat om men anser att i de nya gemensamma riktlinjerna för förvaltningen av vargstammen bör ingå ett ökat lokalt medinflytande. För att vargstammen ska bli långsiktigt hållbar måste den tillåtas växa men då på andra håll. Att stammen förstärks genetiskt är mycket viktigt. Naturlig invandring är det bästa. Vi tror inte på inplantering av varg. Vi menar att regeringen ska avblåsa projektet med inplantering av varg. Vi har i EU tillsammans kommit överens om att använda begreppet gynnsam bevarandestatus. Det handlar om komplexa förhållanden som stammens genetiska status, dess spridning och förutsättningar att verka naturligt med möjligheter till bytesdjur med mera. Mer om vår politik kring varg finns i vår motion Hållbar natur- och viltvård.48 Antalet främmande arter i har mer än fördubblats de senaste hundra åren.49 Många av dessa är invasiva, dvs. de har en negativ inverkan på t.ex. den biologiska mångfalden. Dessa har kommit till på en mängd olika vägar. Det kan handla om barlasttankar i båtar, om sällskapsdjur eller tamdjur som rymt eller via den globala handeln med varor. Det finns i inte någon samlad strategi för att förhindra introduktion och bekämpande av invasiva arter. har tagit fram ett förslag men regeringen har inte återkommit med ett beslut. kommer EU att ta fram en sådan strategi, och vi menar att regeringen då bör ta fram en svensk handlingsplan. Utöver den övergripande planen och det långsiktiga arbetet behövs mer akuta åtgärder vad gäller några invasiva arter. Ett exempel är vildsvinen som orsakar stora skador i det svenska jordbruket. Men mer aktivt arbete behövs för att minska stammen. Mårdhunden som ursprungligen kommer från östra finns främst i och . Det är en invasiv art som ger negativa konsekvenser på den inhemska faunan, främst på markhäckande fåglar i våtmarksområden och på amfibier. Mårdhunden kan även sprida sjukdomar, bland annat rabies och rävens dvärgbandmask. Det finns en bra fungerande förvaltningsplan för att förhindra att mårdhunden sprider sig vidare i . Vi är mycket positiva till regeringens initiativ att stoppa handeln med levande amerikanska humrar. Arten kan göra skada för den svenska biologiska mångfalden om den sprids i svenska vatten. Ett annat exempel på en sådan art är den spanska skogssnigeln som funnits i och orsakar skador i trädgårdar och odlingar. Grundorsaken till problemen är att det saknas naturliga fiender som kan balansera snigelns stora förökningsförmåga. Våra grannländer har engagerat sig i forskning, information och bekämpning av den spanska skogssnigeln. Men i har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt inga vetenskapliga försök beträffande bekämpning görs. Mot bakgrund av att såväl yrkesmässig odling som fritidsodling kan förväntas få fortsatt växande problem med den spanska skogssnigeln och att otillräckliga åtgärder vidtagits från svensk sida, bör till regeringen påtala behovet av en nationell strategi beträffande den spanska skogssnigeln. En sådan strategi bör innefatta både internationellt erfarenhetsutbyte och inhemska försök med bekämpning. Vidare bör ingå information till yrkesodlare och fritidsodlare och även en bättre övervakning av snigelns fortsatta spridning. i (S) Steg på vägen Fördjupad utvärdering av miljömålen 2012 Rapport 6500. 2012/13:MJ424. m.fl. Quantification of population exposure to PM2.5 and PM10 in IVL/. Strategin för effektivare energianvändning och transporter, EET Rapport 5777 dec. Kväveoxidavgiften ett effektivt styrmedel Rapport . Förslag till breddning och uppdelning av kväveoxidavgiften Rapport . Steg på vägen Rapport 6500 (s. 186). (2011): Halter och deposition av luftföroreningar, Meteorologi nr 147. Minska riskerna med farliga ämnen!. Strategi för arbete för en giftfri miljö SOU 2012:38 2012. Strategic Approach to . Som är registrerade i EU och har en produktion på mer än ett ton. vom Saal FS, . An extensive new literature concerning low-dose effects of bisphenol A shows the need for a new risk assessment. Environ Health Perspect. 2005;113:926933. , Yaniger SI, , , Bittner GD, 2011 : A Potential Health Problem That Can Be Solved. Environ Health Perspect 119(7): doi:10.1289/ehp.1003220. Kommittédirektiv Dir. 2012:89 En nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. Kemikalieinspektionen (2011) Handlingsplan för en giftfri vardag 20112014 Skydda barnen bättre. Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö SOU 2012:38 2012. Regeringens skrivelse 2011/12:124. Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. CFC (klorfluorkarboner) och HCFC (klorfluorkolväten) kallas ofta för freoner. De medverkar till uttunningen av ozonskiktet. har beslutat om en avvecklingsplan för CFC och också för ersättningsmedlen HCFC. Den totala användningen har minskat under och verkar nu ha stabiliserats omkring tusen ton. Omsättningen av CFC har minskat till mindre än . I användes av ersättningsmedlen HCFC. De ännu nyare ersättningsmedlet HFC (fluorkolväten) står nu för nästan hela användningen av denna typ av ämnen. De används i kylanläggningar, för skumning av plast, i brandsläckningsmedel och för rengöring (källa: kemI). 6500, s. 284. 6500, s. 303. Regeringens skrivelse 2009/10:213. Åtgärder för levande hav. 6500 s. 294. Regeringens skrivelse 2011/12:124. Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? Minskade växtnäringsförluster och växthusgasutsläpp till 2016 Rapport 2010:10. åtagande i Baltic Sea Action Plan Förslag till nationell åtgärdsplan Rapport 5985. till en sektorsövergripande biogasstrategi Rapport 2010:23. Förslag till förbättring av kunskapsförsörjningen avseende grundvattenkvalitet Dnr 04-1888/2004 . Rapport 6500 s. 342. Samtal med 1/6 2012. Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning SOU 2012:15. skrivelse Ärendenr: NV-00477-12. S10003 2012/2013. Terrängtrafikens omfattning i fjällen 2011 i . P. Nellevad/A. Etappmål i miljömålssystemet SOU 2011:34. beskattning på avfall som deponeras SOU 2005:64. Hantering och tillsyn av farligt avfall En uppföljning Rapport 5722. Regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete 2009/10:155 s. 78 ff. SOU 1998:170 Miljömålsberedningen. Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling. Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) Strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning med syfte att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. 2012/13:MJ426. Rapport 6500 s. 508.