ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Kr262 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom en översyn av lagen (1988:950) om kulturminnen underlätta för exploatering. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) regleras hur man hanterar fornlämningar, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen. Via fördelas de statliga pengarna till länsstyrelserna för att fördelas i länet så att man följer KML. Enlig KML måste man så fort man ska bygga hus, schakta för ledningar eller bygga en väg anmäla det till som i sin tur avgör om området berörs av fornminnen. Finns det anledning att tro att så är fallet måste man först göra en arkeologisk utredning. Det betalas av exploatören. Om det ska göras ytterligare utgrävningar bekostas det också av exploatören men med viss ersättning från . KML ställer till problem för exploatörer vilket bland annat innebär försenade byggnationer, byggnationer som aldrig kommer till stånd då det är kostsamt, förändringar i planarbetet då fornlämningarna inte får förstöras. För kommuner är detta ett problem framförallt då det gäller kostnadsaspekten och förseningarna. Det är oerhört viktigt att vår historia dokumenteras. I län som är ett av de fornlämningsrikaste områdena i landet krävs ofta arkeologiska utgrävningar. Det gäller dock att kunna kombinera forntiden och historien med nutidens och framtidens behov. Det finns all anledning att se över KML och finna lösningar som underlättar för exploatören att uppfylla lagens krav som det inte får vara ett hinder i exploateringen.
mot · H002Kr264 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge uppdrag till museisektorn att beakta funktionshindersperspektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Forum för levande historia alternativt i uppdrag att föreslå hur museer i större utsträckning kan använda ett funktionshindersperspektiv i sin verksamhet. Det finns ett antal museer som haft tillfälliga utställningar med perspektiv på funktionshinder. Fasta utställningar finns inte alls om det inte är ett specialmuseum med inriktning på viss funktionsnedsättning, enligt enkätsvaren i en färsk rapport. För övrigt är personer med funktionsnedsättning sällan representerade på museer och således inte heller de levnadsförhållanden som funnits under olika tidsepoker för personer med funktionsnedsättning. Museers insatser och sociala ansvar för att visa upp alla gruppers kulturarv och synliggöra detta är viktig. Det ger både kunskap och förståelse för handikapphistoria. Det finns mycket historia att ta del av både när det gäller boende; från institutioner till eget boende, skola; specialklasser för elever med synskada och från obildbara elever utan rätt till skolgång till för alla och rättighetslagstiftning som lagen om stöd och service (LSS). Det finns många exempel på hur har förändrats när det gäller synen på personer med funktionsnedsättning. Denna historia behöver synliggöras och vända sig till alla. Den berör hela samhället. De svårigheter som museerna själva framhåller för att arrangera utställningar ur ett funktionshindersperspektiv är brist på tillgänglighet till byggnaden, kunskap om bemötande och allmän brist på funktionshinderskunskap. Enligt rapporten på museernas arbete (2012) upplever museipersonalen det som svårt att på ett naturligt sätt integrera perspektiv på funktionsnedsättning med museernas ordinarie verksamhet. Det är viktigt att inkludera funktionhindersperspektivet i allt arbete som museerna gör, som samlingar, arkiv och utställningar. Då kommer kunskapen att öka och därmed kommer det också att finnas underlag att göra fler utställningar och pedagogisk verksamhet med detta perspektiv integrerat. Handikapphistoria i kulturarvet har arbetat med att öka museisektorns kunskaper om funktionshindersperspektivet. Det är viktigt att det blir någon form av permanent fortsättning av det arbetet när projektet upphör .
mot · H002Kr265 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att kvinnors historia, kultur och samhällsliv visas för samtiden och bevaras för framtiden. För , på i , togs beslutet att kvinnors historia ska lyftas fram i FN:s alla medlemsländer. Resultatet har har varit minst sagt blandat. Men vi har anledning att vara stolta över de steg som tagits kring att belysa kvinnohistorien på museerna här i , men än återstår mycket att göra. Intresset för ett museum med fokus på kvinnor är stort och tycks bara öka. Detta tyder på ett tomrum i det kulturella utbudet och på att de museer vi har fyller detta. På många museer figurerar kvinnan enbart i skuggan av mannen. Utställningarna ger en skev bild av verkligheten och en stor del av vår historia går förlorad då fokus läggs på männens roll i vår historia. Undersökningar visar att institutionerna använt en oproportionerligt stor del av tillgängliga medel till att synliggöra manlig kultur. Mänsklighetens historia har i själva verket outtalat förblivit mannens historia. I finns några kvinnohistoriska museer, till exempel Museum i . Detta räcker inte. Vi behöver ett nationellt kvinnomuseum som kan agera kunskapskälla, orientera ny forskning och inspirera andra museer såväl som deras besökare. tillsatte dåvarande regering en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet skulle kunna ges ett större genomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museerna lämnade sin slutrapport . Tyvärr utreddes inte frågan om ett särskilt museum. Detta gör att frågan inte kommit någonvart vad avser ett nationellt museum. Den tidigare utredningen bör därför följas upp med fokus på hur ett särskilt kvinnomuseum kan bli verklighet. Frågan måste på allvar utredas. Kanske ska det inrymmas i något annat museum eller samlokaliseras på något sätt, alternativen är många. Föreningen som arbetar för instiftandet av ett kvinnohistoriskt museum visar genom sina undersökningar att andelen kvinnor som avbildas eller namngivs på svenska museer är respektive , det vill säga inte ens en tredjedel av den totala mängden. Genom att instifta ett nationellt kvinnomuseum kan regeringen säkerställa att kvinnors insatser visas för samtiden och bevaras för framtiden. , , och Vietnamn har redan tagit steget och bör nu följa deras exempel. Vi behöver få upp frågan om hur kvinnors historia belyses på våra svenska museer. Ett nationellt museum för kvinnohistoria skulle vara ett sätt för att ta nästa steg i arbetet med att göra oss till ett föregångsland i jämställdhetsfrågor. Regeringen bör därför utreda förutsättningen för dylika museum.
mot · H002Kr266 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skydda fiskelägen enligt kulturminneslagen. , eller sydöstra mellan och , är en sägenomsusad och älskad del av vårt land. Vare sig det är skildringar av , de kullerstenslagda stränderna i fiskelägena, de milsvida vita stränderna eller de blommande äppelodlingarna på kullar som lockar turister, är det ett faktum att utgör en oerhört uppskattad miljö av såväl bofasta som turister från när och fjärran. Den miljö som kan sägas vara särskild bärare av det genuint österlenska är de små fiskelägena längs kusten: Vitemölla, , , Baskemölla, och . Ännu är fiskelägenas hamnkvarter helt, eller nära nog helt, orörda och genuina, men i takt med att fisket går allt sämre minskar den ekonomiska kapaciteten för att underhålla dessa miljöer och fiskelägenas ursprungliga miljö och charm riskerar att gå förlorade. fiskelägen och i synnerhet deras hamnar och kvarteren runt dem är av riksintresse, och det är därför angeläget att bevara dem för kommande generationer genom att de skyddas enligt kulturminneslagen. Skånberg (KD)
mot · H002Kr278 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma den betydelse det kristna kulturarvet har i form av sångskatten och kyrkliga föremål. I många kulturer är religionen bärare av den människosyn och etik som genomsyrar samhället. I vår del av världen är de kristna värdena den tongivande förmedlaren av den människosyn och de grundläggande värden som motiverar mänskliga rättigheter och skyldigheter. Med kristna värden avses de allmänt giltiga värden som inspirerats och förvaltats av den kristna traditionen. De handlar om allas lika värde oavsett religion eller etnisk tillhörighet. Det är de värden som ligger till grund för att välkomna människor från andra länder till . Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är både en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur och värden. Detta gäller alla människor, också svenskarna. Vårt gemensamma arv är mer än den fasta och synliga del som till stor del förvaltas i museer och arkiv. Det inrymmer också en andlig dimension som handlar om kulturell gemenskap, liksom den kulturella nyckeln: vårt gemensamma språk. Sångens och musikens betydelse för människors välmående och hälsa har många upplevt. Det är viktigt att vi bevarar det kulturella arv vi har i den kristna sångskatten. Forskarna kan vetenskapligt bevisa hur påverkan sker neurobiologiskt. Att byta ut antidepressiva medel till sångupplevelser är inte längre en främmande tanke för klinisk forskning och för behandling av patienter. De gamla så kallade läsarsångerna med sitt rika bildspråk och klara budskap ger tröst, påminner om trygghet, tillförsikt och om värden som går långt utöver det som kanske i stunden upplevs som viktigt. De provocerar till eftertanke och reflexion om livets djupaste mening men påminner också om glädjen och tacksamheten för livet här och . Dessa sånger är inte enbart gamla sånger, utan en del som tillhör vårt kulturella arv. De senaste decenniernas sekularisering har gjort att delar av det svenska folket inte längre nyttjar kyrkorummet för sina upplevelser. Många kyrkor på glesbygden står tomma hela veckor. har de sålts som privatbostäder och i sämsta fall står de tomma och förfaller. Det är viktigt att vårt kulturella arv i form av kyrkliga föremål som varit i kyrkorna också tas tillvara på ett ansvarsfullt sätt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Kr283 · 2012-10-04 00:00:00 — Namnbyte på till Myndigheten för civilsamhället tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att byta namn på till Myndigheten för civilsamhället. I den budgetproposition som lämnades anges att får ett utökat ansvar i och med att den ska vara ett myndighetsstöd för det civila samhället. Denna utökning av ansvarsområdet bör tydliggöras genom att ge verksamheten ett nytt namn, exempelvis Myndigheten för civilsamhället. För att ytterligare förtydliga verksamhetens inriktning på alternativt Myndigheten för civilsamhället bör en ny myndighetsinstruktion utfärdas, som tydlig beskriver de nya områden som myndigheten skall ansvara för.
mot · H002Kr284 · 2012-10-04 00:00:00 — Statens ansvar för landets kulturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens långsiktiga ansvar för landets kulturreservat. Runt om i vårt land finns många kulturminnen och kulturmiljöer som är värda att bevara till kommande generationer. Genom länsstyrelserna förmedlar staten s.k. kulturreservatpengar, bidrag till kulturmiljövård. bildades Åsens by i som det första kulturreservatet i landet. i hade bildat naturreservatet 1997 och med stöd av ombildades byn till kulturreservat. som reservatet funnits har fler reservat bildats i landet till gagn och glädje för många i vårt land. Målsättningen är att landet ska ha ett ganska stort antal kulturreservat i landet vilket är vällovligt. har satt som mål att landet ska ha 100 reservat. Det finns ett stort antal områden i landet av riksintresse, kanske 34 per län, och tar beslutet om vilka områden som ska bli kulturreservat. Men de pengar förfogar över är oftast till bildandet av kulturreservaten, inte till driften. Och vad som inte skett i samband med att nya reservat bildats är att nya pengar tillförts, utan fler reservat har fått dela på i stort sett samma anslag. Kulturanslaget som förfogar över och fördelar har i stort sett varit oförändrat och även i årets budgetproposition syns ingen uppräkning , vilket innebär en rejäl urgröpning av anslaget. Det är viktigt att bevara kulturminnen över hela landet. De är viktiga för att kommande generationer ska få en uppfattning om hur sett ut förr och det finns oftast ett stort pedagogiskt inslag i och med att många skolor kommer dit och får praktiskt pröva på forna tiders sätt att leva och arbeta. Staten måste ta ett helhetsansvar för de reservat som tillåts bildas. Det kan inte vara meningen att fler och fler reservat ska dela på samma anslag utan att ens anslaget räknas upp. Därför bör ha det övergripande ansvaret för reservaten i hela landet. Beslutas det om fler reservat så måste också anslaget ses över. Detta ska ge regeringen tillkänna. i (S)
mot · H002Kr287 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till att bevara . är en av de mest kända svenskarna ute i världen. Han valdes till FN:s generalsekreterare 1953 och omvaldes 1958. anses av många som en världsmedborgare och införde det vi nu kallar tyst diplomati i förhandlingar. omkom 1961 och fick postumt. testamenterade sin gård Backåkra till STF () och gården har fungerat som ett Hammarskjöldmuseum men också som en plats för konferenser och seminarier. Men med vikande besökssiffror och ett stort behov av renovering har STF inte haft möjlighet att hålla museet öppet . I sitt testamente lämnade Backåkra till STF med instruktion att den skulle vara en samlingsplats för möten om natur- och kulturvård samt andra ändamål som tjänar FN:s och liknande organisationers syften. Den södra längan skulle få fritt nyttjas av . skrev detaljerat i sitt testamente att ingen kommersiell verksamhet fick bedrivas, vilket kraftigt begränsar verksamhetens omfattning och ekonomi. På Backåkra finns föremål och interiörer från många resor världen över och från hans hem i . En fotoutställning berättar om hans liv. riksdag och regering måste nu ta sitt ansvar för Backåkra. Ett alternativ kan vara att överlåta fastigheten till som har ansvar för att förvalta kulturarv. ville inte se en kommersialisering av Backåkra, men ett upprustat museum och aktiviteter i omgivningarna skulle kunna generera nya intäkter. Det finns säkert privata finansiärer som är intresserade av att bidra till ett bevarande av minne. Men vi vill att tar initiativ i frågan så vi slipper uppleva ett stängt Backåkra i fortsättningen och så att fortsätter att vårda minne och gärning.
mot · H002Kr288 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla i statlig ägo. är ett av ståtligaste barockslott. Dess historia sträcker sig ända från medeltiden, över den stora omgestaltningen och branden som närapå slukade de övre våningarna. är en utmaning för hantverkare och konservatorer och ett omtyckt utflyktsmål. Vad som ska hända med det till hälften renoverade Tessinslottet är minst sagt ovisst. har i en utredning kommit fram till att det inte finns anledning att behålla i statlig ägo. Det finns andra, bättre bevarade slott från samma epok, som dessutom har ursprungliga inventarier kvar, enligt utredningen. , som förvaltar fastigheten, ser däremot helst att staten kvarstår som ägare. Förutom till visningar och publika evenemang skulle kunna användas för andra ändamål. skulle vilja göra till ett internationellt kunskaps- och utbildningscentrum för konservering och restaurering av gamla byggnader. Men några pengar finns inte, och tyvärr finns det heller ingen som arbetar aktivt med frågan på . Den enda konkreta planen som finns är att förhindra förfall. I bästa fall räcker pengarna till att måla om taket . Det vore mycket olyckligt om inte togs till vara. För att inte förlora de värden som har bör det stå kvar i statlig ägo.
mot · H002Kr291 · 2012-10-03 00:00:00 — Synliggör funktionshindrade i museiverksamheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om museernas roll i att synliggöra funktionshindrades liv och erfarenheter i sin verksamhet. Inom ramen för projektet i kulturarvet, Haiku, har en kartläggning av museernas medvetenhet om funktionshinderperspektiv kartlagts (Chafik D, på museernas arbete, 2012). Av resultaten framgår att fasta utställningar med innehåll som relaterar till funktionshindrades liv och erfarenheter saknas förutom vid specialmuseer som Synskadades museum och några medicinhistoriska museer. Tillfälliga utställningar med funktionshindertema varierar till antal och omfattning och få museer har dokumenterat levnadsförhållanden och erfarenheter bland personer med funktionsnedsättning. En tredjedel av de svarande museerna har utbildning i funktionshinderfrågor och drygt en tredjedel av de svarande museerna samarbetar med funktionshinderorganisationer för inventering av lokaler och vid vissa utställningar och programverksamhet. Andra samarbetar med ideella organisationer, konsulenter och myndigheter på området. Speciellt i äldre byggnader utgör fysiska problem hinder, och det är givet att man måste fortsätta att förbättra tillgängligheten här. Medan man på museerna arbetar för att förbättra den fysiska tillgängligheten så lyser funktionshinderfrågor med sin frånvaro i själva museiverksamheten. Jag anser att det arbete som Haiku inlett inom det här området med stöd bl.a. från Allmänna arvsfonden bör få fortsätta sitt arbete med målsättningen att museerna bättre synliggör levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsättning. Dessutom behöver dokumentationen på området förbättras. Det behöver bl.a. skapas bättre sökbarhet i samlingarna. Mycket kan vinnas om personer med funktionsnedsättningar får vara med vid utformningen av innehållet i utställningar. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002Kr292 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i . i drivs av , som är en ideell förening. Museet är unikt och museibyggnaden, äldsta profana byggnad för övrigt, har en för viktig historia. Den har fungerat som kungapalats, kloster, krigsmanshus, fängelse och kurhospital för psykiskt sjuka. De olika tidsepokerna med dess olika verksamheter kan följas i museets utställningar. anordnas också specialutställningar. Byggnaden ägs av och har inte bara ett riksintresse utan också ett internationellt intresse. Museet främjar ett levande kulturarv och gör vår historia tillgänglig för envar. har en unik och välbevarad medeltida miljö. Hit kommer många besökare för att bese och lära mer om vår medeltida historia, och museet ger ett värdefullt bidrag för att möta besökarnas förväntningar. Museet saknar dock en långsiktig lösning för att driva sin verksamhet. Utställningar och projekt har kunnat genomföras genom sponsring, fondmedel och privata bidrag, och entréavgifterna har bara delvis kunnat täcka kostnaderna. Med tanke på museets stora riksintresse bör regeringen undersöka möjligheterna för att ge en mer långsiktig och tryggad framtid.
mot · H002Kr293 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidga fristadsbegreppet till att omfatta fler kulturarbetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla arbetet med fristäder så att även små kommuner kan bli fristäder. Runt om i världen finns ungefär 40 fristäder och lär det finnas flera hundra förföljda författare och kulturarbetare. Fristäder erbjuds författare som inte kan verka fritt i sitt yrke i hemlandet. Alldeles fick sin sjätte fristadskommun, kommun. är , , , och fristäder. Som fristadskommun ansvarar kommunen för bland annat uppehälle och bostad . Fristadskommunerna samarbetar med Icorn, International Cities of , en internationell organisation med många års erfarenhet av fristadsarbete i olika länder. Organisationen har sedan fristädernas uppkomst varit en nära samarbetspartner för fristäderna. Fristadsarbetet sker i samarbete mellan och olika regionala och lokala organisationer. Exempel på samarbetsparter har till exempel varit: PEN, bibliotek, kulturhus, museer, studieförbund, Författarcentrum, skolor, , bokhandlare, filmfestivaler, fria teatergrupper, tidningar med flera. Många fristadsförfattare väljer ett liv i fristaden involverad i det kulturliv som man har knutigt kontakt med. Vilken roll man har som fristadsförfattare, beror på vilken roll man kan, vill och vågar inta. En del författare behöver skyddad identitet, och andra deltar i mer offentlighet. Fler kulturarbetare borde omfattas av fristadsbegreppet stödjer ambition att utveckla och vidga fristadsbegreppet till att omfatta också fler konstformer och förföljda kulturarbetare. Vanligast är att fristäder gäller för författare, men vi tycker liksom kulturråd att begreppet borde vidgas att gälla fler grupper som uttrycker sig genom kulturen. I finns ett utvecklat arbete runt fristäder som gäller kulturskapare från olika kategorier, man har ett vidgat begrepp. I pågår diskussioner om ett vidgat arbete med att skapa fristäder för musiker. Många kommuner och orter i är relativt små sett i antalet invånare, och osäkerheten om att klara av att erbjuda en kan finnas. Ett sätt att utveckla möjligheten att få fler kommuner och orter att involvera sig i arbetet för fler fristäder är att bidra till stöd och handledning, samt uppmuntra små kommuner att gå samman för att bilda en . Det är dags att arbeta för att flera mindre kommuner kan samverka för att bli en fristadskommun. ska en fristadsförfattare hitta en möjlig väg vidare, och den vägen ser olika ut. tog ett rättsligt ställningstagande som innebär att fristadsförfattare kan söka permanent uppehållstillstånd som fria yrkesutövare. Det är inte alltid en fristadsförfattare söker asyl, men den möjligheten finns.
mot · H002Kr295 · 2012-10-02 00:00:00 — Internetsändning av och till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta och dess befolkning kunna ta del av hela och utbud, inklusive det som sänds via internet. är ett självstyrt enspråkigt svenskt landskap i . Så länge man vet har ålänningarna talat svenska och haft en kultur som varit snarlik den svenska. tillhörde också det svenska riket då och blev en del av . blev då en del av storfurstendömet . utropade sig till en självständig republik. tillhörighet skapade en debatt som slutade med att () 1921 beslöt om en kompromiss där fick suveränitet över befolkning men måste förbinda sig att garantera befolkning dess svenska språk, kultur och lokala sedvänjor och ett självstyrelsesystem som erbjudit . Beslutet kompletterades med ett avtal mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. har över åren infriat sin del av avtalet genom att bland annat se till att ålänningarna har haft tillgång till och utbud. har det marksända utbudet från våra public service-företag kompletterats med sändningar av extramaterial och annat via internet. Problemet är då att mycket av materialet som sänds via internet inte kan ses utanför gränser, vilket gör att ålänningarna inte kan ta del av detta material, då inte räknas till . För att även framgent ska kunna erbjuda ålänningarna tillgång till hela och utbud, inklusive det som sänds via internet, måste regelverket ses över. Vad vi förstår är det upphovsrättsliga knutar som hindrar den som är utomlands att ta del av sändning från och via internet. Om dessa knutar löses upp skulle det gagna såväl ålänningar som svenskar som befinner sig utomlands. Detta bör ges regeringen till känna.