mot · H002Fö245 · 2012-10-04 00:00:00 — Mek Bat: professionell, som tjänstgör på värnpliktsbasis samt GSS-T. Mek Bat: Värnpliktsförband. Mek Bat: Värnpliktsförband, delvis draget ur Territorialarmén. Brigaderna ska ha hemdepåer men även i perioder vara förlagda till befintliga skjutfält med god infrastruktur, vilka används som truppövningsläger. På så sätt kan behovet av att bygga nya anläggningar minskas. Första mekaniserade bataljon, brigadstabskompaniet och luftvärnskompanierna vid varje brigad ska ha anställda eller kontinuerligt kontrakterade gruppbefäl och soldater. Förslag på baseringsplatser är , , , , och Revinge. Varje mekaniserad brigad ansvarar för ett militärområde. Militärkommando återuppsätts med drygt 2 000 krigsplacerade, varav 1 230 värnpliktiga. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna och hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Territorialarmén kommer att organiseras i regementen, ett per län oräknat sammanslagningen av och . Ett regemente verkar i ett eller flera hela försvarsområden. Kaserner som behövs för administration av territorialregementena återtas. Nya hotbilder kräver att län och kommuner kan mobilisera i aktiv krishantering på höga våldsnivåer. Regementsledningarna inom territorialarmén bör ha del i länsstyrelsernas krisledning, och detta kan ske genom direktiv och riktat anslag om en kontaktperson per regementsstab gentemot civil krishantering. 10 000 unga män och kvinnor väljs ut efter lämplighetsprövning att antagningsprovas för värnplikt. Kvinnor kan säja nej till att gå vidare i processen, för män gäller värnplikt. Antagningen ska placera 3 400 i GMU-utbildning gemensamt för armén och kustartilleriet. 2 300 av dessa väljs ut att fortsätta med 7 månaders utbildning till krigsplacering i mekaniserade brigader och kustartilleribrigader (se marinen). Om kammare inte kan enas om att uppta värnplikten i den skala vi finner lämplig föreslår vi alternativt att ett regemente öppnas för värnpliktsutbildning av 1 000 värnpliktiga till placering på vakanser i manöverbataljonerna. Med aktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och GSS-K är lika många som i regeringens förslag. GSS-T fasas successivt mot värnpliktig placering. Tre veckors krigsförbandsövning (KFÖ) genomförs med en mekaniserad brigad . Utredning ska visa om Trängslet kan återöppnas som huvudskjutfält för armén. Swedec ska kvarstå som egen enhet. Utredningen om integrering med 2 har gått för snabbt. 6.1 Särskilda beredskapspolisen (SBP) Särskilda beredskapspolisen (SBP) återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar som verkar under polismyndigheterna men som tillhör utgiftsområde 6 i statens budget. SBP har polismans befogenheter efter inkallelse vid civila kriser såsom naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, sök efter försvunna personer, utrymning vid olyckor och ordning vid internationella konferenser i m.m. 6.2 Landbaserade materielsystem som bör prövas inom fyraårsbudgeten När genom ökade materielanslag investeringsplanen är säkrad finns ytterligare rustningsbehov redan inom budgetperioden . Materielsystem som förslagsvis kan bli föremål för prioriterad analys av försvarsmakten torde bland annat vara följande: Granatkastarpansarbandvagn 90120 , Brobandvagn 120, friköp av Stridsvagn 121 från alternativt nya leoparder och ersättare för RBS 70. 6.3 Landbaserade materielsystem som bör prövas inom den tioåriga investeringsplanen Genom ordentligt höjda materielanslag kan ett existensförsvar formas genom tillförsel av nya materielsystem. För prövning att upptas i investeringsplanen kan följande system bland annat analyseras av Försvarsmakten: Ersättare för RBS 97 Hawk, fler , fler UndE23 och nya pansarbandvagnar. Marinen bör bestå av såväl flottan, kustartilleriet som territorialförsvarsförband. En modern flotta med beväpning och eget skydd och ett övat kustartilleri är en förutsättning om ska kunna försvaras. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna och det hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Brigaderna ska ha hemdepåer men även i perioder vara förlagda till befintliga skjutfält med god infrastruktur, vilka används som truppövningsläger. På så sätt kan behovet av att bygga nya anläggningar minskas. Förslag på baseringsplatser för kustartilleribrigaderna är , och . 10 000 unga män och kvinnor väljs ut efter lämplighetsprövning att antagningsprovas. Kvinnor kan säja nej till att gå vidare i processen, för män gäller värnplikt. Antagningen ska placera 3 400 i GMU-utbildning gemensamt för armén och kustartilleriet. 2 300 av dessa väljs ut att fortsätta med 7 månaders utbildning till krigsplacering i mekaniserade brigader (se armén) och kustartilleribrigader. Med aktiverandet av värnplikten återgår marinen till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och GSS-K är lika många som i regeringens förslag. GSS-T fasas successivt mot värnpliktig placering. Tre veckors krigsförbandsövning (KFÖ) genomförs med en kustartilleribrigad . Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas (), Marinbas () samt och Marindetachement bör sättas upp. KA1 () och KA3 () bör sättas upp för att utbilda till kustartilleribrigader. Valet av KA3 har en regionpolitisk komponent. bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorg.) medan flottan bygger på anställda och kontrakterade. 7.3 materielsystem som bör prövas inom fyraårsbudgeten När genom ökade materielanslag investeringsplanen är säkrad finns ytterligare rustningsbehov redan inom budgetperioden . Materielsystem som förslagsvis kan bli föremål för prioriterad analys av Försvarsmakten torde bland annat vara Robotluftvärn på örlogsfartygen och ersättare för RB 17. 7.4 materielsystem som bör prövas inom den tioåriga investeringsplanen Moderna materielsystem är ofta dyra. Genom en grannlaga bedömning må avgöras vilka som kan fasas in i investeringsplanen. Vi vill peka på några materielsystem som kan fylla viktiga förmågerum i det kommande territorialförsvaret, t.ex. RBS 15 på lastbil för kustartilleriet. 8.1 Upprättande av en fjärde flygflottilj Jämte flygflottilj (F7 ), flygflottilj (F17 ) och flygflottilj (F21 ) bör flygflottilj () sättas upp. Flygvapnet bygger på anställda och kontrakterade. BAS 90-systemet bör återskapas successivt. Skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde. uppfattning är att anskaffning av 100 st JAS 39 E/F skall ske oavsett om är enda köpare. 8.2 Luftburna materielsystem som bör prövas inom fyraårsbudgeten Med ett successivt återtag av ett territorialförsvar kommer anskaffning av ny försvarsmateriel bli nödvändig. Genom generella anslagsökningar kommer försvarsmakten själv att prioritera rätt investeringar. Vi vill peka på materielsystem som särskilt bör bedömas Gripens bestyckning för sjömål och ersättare för Rb 75. 8.3 Luftburna materielsystem som bör prövas inom den tioåriga investeringsplanen Moderna materielsystem är ofta dyra. Genom en grannlaga bedömning må avgöras vilka som kan fasas in i investeringsplanen. Vi vill peka på några större materielsystem som kan fylla viktiga förmågerum i det kommande territorialförsvaret Nya Super och ersättare för SK-60. FRA är i tider av nya hotbilder och ökad terrorism en första försvarslinje, och det är viktigt att FRA har möjlighet att teknikutveckla för att kunna upptäcka utländska förhållanden som utgör ett hot mot vår nation eller mot enskilda svenska medborgare. Försvarsunderrättelsedomstolen och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten ska garantera att den personliga integriteten inte hotas på ett orimligt sätt när signalspaningen söker nya metoder att fånga säkerhetshot. Försvaret och är i behov av forskningsbaserad kunskap. FOI är därför nödvändigt för en självständig utveckling av vår försvars- och säkerhetspolitik. Den svenska modellen där bestämda myndigheter har krisberedskap på sitt verksamhetsområde och där regeringen har nationellt områdesansvar, länsstyrelserna regionalt och kommunerna lokalt är en effektiv modell. Jämte områdesansvaret finns sektorsansvar. Det är viktigt att MSB:s utredande och samordnande roll inte tar över de faktiska utförarna av krisberedskap och krishantering. Försvarsmakten bör upprätthålla en tätare kontakt med det civila regionala och kommunala områdesansvaret. Olika elkraftskonsumenter är olika beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet kan oacceptabla konsekvenser uppstå snabbt vid elavbrott. Med hjälp av modern styrteknik kan olika användare sättas i prioriteringsordning vid brist på el. Forskning visar att särskilda reservkraftnät med viss radie är kostnadseffektiva när det finns flera samhällsviktiga verksamheter nära varandra. Regeringen bör utreda reglering och planering av särskilda reservkraftnät i våra residensstäder. De problem som elöverkänsliga upplever ska tas på allvar. Gränsvärden för när el-fält blir farliga för människan ska inte förväxlas med de gränsvärden elöverkänsliga kan tänkas ha. 12 RUT-svar och antaganden till grund för motionen 1 är Försvarsmakten, Högkvarteret 17 520:60400 datum . 2B är Försvarsmakten, Högkvarteret beteckning saknas datum . 2C är Försvarsmakten, Högkvarteret beteckning saknas datum . 2E är Försvarsmakten, Högkvarteret beteckning saknas datum . Grovskiss över behovet av värnpliktiga för att fylla krigsförbanden. Skiss över tänkbara utbildningsorter