mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — För att våra gruvkommuner ska kunna attrahera varaktig arbetskraft krävs fundamentala saker såsom bostäder och en fullgod service i övrigt, exempelvis dagisplatser. Med vår reformerade mineralersättning får kommunerna ett värde från gruvorna och därmed en ökad möjlighet att finansiera och erbjuda dessa och andra saker som människor efterfrågar och kan därigenom enklare attrahera varaktig arbetskraft. Den nuvarande mineralersättningen är konstruerad i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Den är heller inte kompatibel med synen på att politiken ska spela en aktiv roll inom gruvnäringen. Om staten inte har någon direkt ersättning för det värde som bryts ur en gruva kan man heller inte vänta sig att staten ska vara villig att ställa upp med finansiering av exempelvis järnvägar. Denna laissez-faire-inställning som alltför länge präglat svensk mineralpolitik måste brytas. Istället menar vi att det finns ett ömsesidigt intresse mellan stat och gruvnäring vad avser en reformering av mineralersättningen, syftandes till att möjliggöra en mer aktiv gruvpolitik. Den enskilde markägaren kan , med rätta, känna sig något överkörd. Han eller hon har ringa möjligheter att ifrågasätta beviljandet av ett koncessionstillstånd och vidare prospektering, vilket oundvikligen kan upplevas som både stötande och störande. Dessvärre måste detta förhållande råda; vi kan inte ge den enskilda markägaren en total vetorätt när det gäller att bryta mineraler, som trots allt måste betraktas som våra gemensamma tillgångar. Däremot vill vi ge markägaren rätt till en större del av värdet på det som bryts, på det att den eventuella olägenhet som en prospektering faktiskt medför till fullo också kompenseras. Markägaren bör kompenseras bättre än vad som är fallet . Att det skapas arbetstillfällen är givetvis positivt för alla parter. skapar det också ett ökat tryck på primärsektorn och den landstingskommunala sektorn och ett behov av ökad service. Detta gestaltar sig i form av ökad efterfrågan på bostäder, dagisplatser, sjukvård och allt annat som hör till det offentliga . Att kommuner och landsting kompenseras för denna ökade efterfrågan tycker vi är självklart, och vi kommer därmed att justera mineralersättningen så att även de erhåller ett värde av det som bryts. Om staten överhuvudtaget ska ha möjlighet och incitament att bedriva en aktiv och gruvvänlig politik måste den även tillföras resurser för det ändamålet. Statens roll ska vara att bygga lämplig infrastruktur, att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, en aktiv prospektering samt att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. Staten ska enligt mening erhålla ett tillräckligt stort värde av det som bryts i en gruva för att möjliggöra en aktiv gruvpolitik. syn är att det finns ett ömsesidigt givande förhållande mellan det offentliga och gruvnäringen och att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. Mineralersättningen ska spegla detta ömsesidiga förhållande. reformerar således mineralersättningen på så vis att markägaren erhåller ersättning motsvarande av marknadsvärdet av det som bryts, kommunen och vardera samt staten . 7.3.4Sveriges geologiska undersökning och Bergsstaten geologiska undersökning (SGU) spelar en nyckelfunktion inom en aktiv gruvpolitik. Utöver att vara expertmyndighet för berg, jord och grundvatten vill ge SGU en mer proaktiv roll i själva prospekteringsarbetet, i likhet med de norska och finska motsvarigheterna. Vi tror att SGU, med deras unika spetskompetens, kan tillföra näringen väldigt mycket om myndigheten också får uppgiften att aktivt undersöka områden med troliga halter av värdefulla mineraler. Detta borde även kunna ske tillsammans med våra grannar och i syfte att få fram bättre geologisk information inom hela den fennoskandiska skölden, vilket SGU även föreslagit.58 Såväl som anslår stora medel till geofysiska undersökningsprogram medan hamnar på efterkälken. Framtida gruvor kommer sannolikt ligga djupare varför hög kompetens inom prospektering och gedigna undersökningsprogram är av stor vikt. Vi skjuter därmed till ytterligare medel till SGU för att de ska kunna ta sig an de nya arbetsuppgifterna på ett tillfredsställande sätt. Även Bergsstaten spelar en nyckelroll i vår aktiva gruvpolitik. ambition är att Bergsstaten måste bli snabbare och mer effektiv i sin roll som koncessionstilldelare. Våra miljömål ska vara högt satta, och för att kvaliteten i Bergsstatens verksamhet inte ska bli lidande väljer vi att skjuta till erforderliga resurser. Ett långsamt förfarande vad avser tilldelning av tillstånd riskerar i värsta fall att potentiella investerare helt avstår från vad som redan är riskfyllda projekt, vilket innebär en förlust för hela samhället. har av sin tradition som gruvnation en stark kompetens inom gruvnäringen. Denna kompetens är dock inte given för alltid utan vi måste kontinuerligt hävda vår position. Regeringen lämnar i detta avseende mycket övrigt att önska. Forskningen inom prospekteringsrelaterade ämnen har varit svårt eftersatt med följden att vår tidigare starka kompetens inom malmgeologi kraftigt försvagats. Vi har tillika enbart en professur inom området.59 önskar anslå medel till ett nytt forskningscentrum för att flytta fram våra positioner inom mineralogi och geovetenskap. Då samtliga nordiska länder (huvudsakligen genom ) är starka gruvnationer och de nordiska länderna har mycket gemensamt i de flesta avseenden är vår ambition att ett nytt forskningscentrum ska etableras inom ramen för ett gemensamt, nordiskt initiativ. Detta förutsätter såklart en vilja hos våra grannländer, men vår övertygelse är att vi blir mycket starka och konkurrenskraftiga om vi söker samordna våra forskningsresurser. har en pragmatisk inställning till uranbrytning i . Det finns oerhörda värden i en eventuell framtida brytning av uran. De svenska urantillgångarna bedöms uppgå till av samlade urantillgångar.60 Att sätta sig på tvären mot all brytning är därmed inte ansvarsfullt. Däremot respekterar vi det kommunala självstyret och yrkar på att den berörda kommunen ska ha fortsatt vetorätt när det gäller eventuell brytning. Vår bedömning är att kommunerna inte får del av värdet av en brytning och därmed har små incitament att öppna upp för det. Under alla omständigheter vill vi att , fram till den dag vi träder ut ur Europeiska unionen, söker omförhandla det så kallade Euratomfördraget, vilket ger EU optionsrätt på speciella klyvbara material och, ipso facto, lägger de samlade svenska urantillgångarna under och EU:s överhöghet. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och få ny kunskap. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför att utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi och geovetenskap. är ett land vars välstånd i hög grad är byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. Satsningar på forskning och utveckling är ett viktigt komplement till vår utbildningspolitik och ska tillsammans återupprätta som ett land vars stora konkurrensfördelar är innovativa och kunskapsbaserade sektorer snarare än låglönesektorer. Vi är fortfarande ett av de stora innovationsländerna, men utvecklingen går åt fel håll. Vårt folk saknar sällan idéer eller visioner men lider ofta brist på kapital för att förverkliga dessa. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Det strukturella problemet med brist på riskkapital i vårt land måste brytas. vill tillskjuta mer pengar till forskning och utveckling, men framförallt möjliggöra för innovatörer att lättare få tillgång till riskkapital för att på det sättet främja innovationsutvecklingen i vårt land. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. Framförallt saknar de svenska småföretagen möjligheter att med rimliga motkrav söka riskkapital på den fria kapitalmarknaden, trots att det främst är hos mindre svenska företag, eller enskilda individer, som grunden till morgondagens stora innovationer finns. I många fall förverkligas aldrig idéerna, eller så köps de upp av redan stora och väletablerade företag, vilket leder till att konkurrenskraften snedvrids. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. En ökad tillgång på riskkapital bedömer vi vara av yttersta vikt för att stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna går till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Det handlar inte om att staten ska agera riskkapitalister efter eget tycke och smak med svenska skattepengar. Det handlar snarare om att där vi ser goda möjligheter till avkastning också kunna bistå svenska småföretag med kapital som de behöver för att förverkliga idéer som vi bedömer har en god chans att växa till något betydligt större än just en idé. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att vi stärker den svenska internationella konkurrenskraften på området. ser en potential i att utveckla nationens kompetens i ett antal forskningsfält, och som särskilt intressanta betraktar vi områden såsom informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik, rymdteknik, mineralogi och geovetenskap. Inom dessa fält kommer många av framtidens innovationsutmaningar att ligga och vi kommer att se smärre revolutioner bland annat inom områdena hälsa och miljö. kan och bör vara med och konkurrera inom dessa fält. Vi avsätter och totalt i syfte att stärka den svenska forskningen inom nämnda discipliner. har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system. Detta är en position som gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Snarare bör vi med varsamhet förvalta och vidareutveckla denna gynnsamma ställning. Den svenska internetekonomin omsätter av BNP och den andel som har it-lösningar som en fundamental del av sin verksamhet är större. Behovet av it-kompetens i samhället kommer att öka markant , och med tanke på de starka ekonomiska incitament som finns i branschen kommer detta till största del att tillgodoses av näringslivet. Kärnfysik är en essentiell del av de många vetenskapliga framgångar som mänskligheten har fått skörda . Många av de saker vi tar för givet har uppkommit tack vare de insikter som forskare har skaffat sig inom fältet under årens gång. har det gett människan möjligheten att utnyttja en av naturens starkaste krafter, vilket innebär stora möjligheter såväl som risker och utmaningar. Kärnenergi är exempelvis en ofrånkomlig del av vår verklighet ur såväl negativa som positiva aspekter och skänker oss en klimatvänlig och prisvärd energiform. Djupare kunskap och insikter ger dock en större förmåga att hantera och kontrollera de risker som följer med brukandet av fissionskraft. Med stigande oljepriser och diskussionerna kring hur människans förbrukning av fossila kolväten förändrar klimatet har efterfrågan på alternativa energiformer gjort kärnkraften mer aktuell . Forskning i riktning mot säkrare såväl som mångdubbelt energieffektivare reaktorer är ett område som bör satsa på. Om ska ha möjlighet att vara en del i utvecklingen av nästa generation kärnkraft behöver vi bredda kunskaps- och kompetensbasen inom detta område. Gentekniken har gett häpnadsväckande insikter i hur organismers dna och genetik fungerar. Dessa framsteg innebär stora möjligheter för framförallt sjukvårdsmässiga och medicinska ändamål, men kommer även att ha en stor inverkan på framtidens industri, exempelvis genom framställning av kemiska och biologiska produkter. kan många av de ärftliga sjukdomar som ansågs obotliga med framgång behandlas med hjälp av genterapi. De medicinska implikationerna som nämnts kommer att innebära stora positiva förändringar för sjukvården. Med hjälp av en större insikt i hur byggstenarna i dna interagerar kan läkare och forskare finna kunskap om hur man kan bota och undvika ett flertal av de svåraste sjukdomar och tillstånd vi kan drabbas av. Gentekniken är också en viktig pusselbit för att minska människans påverkan på miljön och för att uppnå ett hållbart jordbruk. Med genteknikens hjälp kan man få fram nya miljöfrämjande grödor med en lång rad viktiga egenskaper. finns både forskning om och tillämpning av nya egenskaper hos växter som kommer att revolutionera vår värld, så som bättre näringsutnyttjande, vilket gör att man kan gödsla mer effektivt och minska näringsläckage som annars leder till övergödning av sjöar och innanhav. Vidare finns projekt för att få fram grödor som innehåller högre halter av viktiga näringsämnen samt nya näringsämnen som man annars bara kan få via till exempel fisk. I våra ambitioner att minska vårt beroende av fossil olja tror sig forskarna kunna skapa växter som kan producera produkter för kemikalieindustrin. Vidare kan man skräddarsy egenskaper som gör dem tåliga under ofördelaktiga förhållanden genom att de är bättre rustade mot torka, kyla och salt. är världsledande på många av de områden som innefattas av gentekniken. Detta är en position vi bör sträva efter att behålla och utveckla både för att kunna utnyttja de omisskännliga fördelar detta kommer innebära för vårt samhälle i stort och för att studera och förebygga de faror som denna teknik kan medföra. Nanoteknologi är en av världens snabbast växande teknikformer vars vetenskapliga betydelse och kommersiella applikationer varit så signifikanta att den i , som är ett av teknikens mest framträdande utvecklingscentra, redan attraherat särskilt statligt stöd och engagemang. Dess framtida potential blir större och tydligare , men kommer att innebära nya krav på kunskap och förståelse för ämnet. Forskare menar på att nanoteknologi de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än den industriella revolutionen, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer som vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna i fråga om att ligga i framkanten av denna utveckling är enorma. Den djupgående förändring som nanoteknologin kommer att innebära de kommande decennierna kommer sedermera att medföra stora utmaningar för vårt sociala, industriella och ekonomiska system, vilket kräver omfattande förberedelse såväl utbildningsmässigt som utvecklingsmässigt. Detta kommer att kräva särskilda åtgärder från staten, såväl som från de organisationer och företag som är involverade i den nanoteknologiska sektorn. Därför är det viktigt att redan nu påbörja främjande investeringar, arbeten och diskussioner för att kunna stå på en stabil grund när världen går in i denna omvälvande fas. Regeringen har minskat anslagen till rymdforskningen, till nackdel för ett område med så många framtidsperspektiv och spinoff-effekter. vill återställa regeringens sparbeting när det gäller rymdforskningen genom att öka anslagen successivt med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant. har utskickade räddningspersonal haft problem med säker kommunikation inom krisberedskap som exempelvis vid katastrofhjälp, demokratistöd och försvarsinsatser. Speciellt vid internationella operationer där många länder deltar och där framförallt stora länder sätter in stora resurser uppstår ofta begränsningar i tillgången till befintliga satellitkommunikationssystem. Tydliga exempel på detta var kommunikationssvårigheterna vid tsunami- och Haitikatastroferna. Även i har myndigheterna svårt med robust kommunikation vid katastrofer. har en lång tradition av avancerad rymdteknik och rymdsystem. Stora länder har systematiskt efterfrågat samarbete med svensk rymdindustri för kostnads- och riskdelning när det gäller små satellitsystem som snabbt kan komplettera de behov som krisberedskapsmyndigheter ofta har. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågade. Behovet av nationella och internationella kommunikationslösningar i kritiska situationer är tydligt för att ska stå bättre rustat i sin krisberedskap. Mot den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi- och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området, föreslår en stor satsning på rymdteknik och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. Tillgång till energi är en grundförutsättning för att vi ska kunna behålla och utveckla vårt välstånd. Näringslivets konkurrenskraft får inte försämras till följd av en osäker inhemsk energiprissituation och energiproduktion. Elpriserna måste sammantaget sänkas och kapaciteten för elproduktionen måste öka så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. ser positivt på dagens konkurrensutsatta och öppna nordiska elmarknad, men detta kräver också att myndigheter bevakar eventuellt missbruk av exempelvis produktionsmonopol. Vi ställer oss negativa till en gemensam EU-elbörs. står ett fåtal bolag för den klart största delen av elproduktionen i . Det finns därför skäl att fortlöpande granska och utvärdera den avreglering av elmarknaden som har skett. För att undvika undanträngningseffekter av mer kostnadseffektiva energislag och motverka ett bestående framtida högre elpris bör en utvärdering av elcertifikatsystemet genomföras. eftersträvar en situation där har en elproduktion som klarar av efterfrågan och motverkar de pristoppar som riskerar att uppstå . bör förbli i statlig ägo och ska ha till sin främsta uppgift att förse svensk industri och svenska folket med tillförlitlig och prisvärd el. bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. I detta värnande ingår bland annat ansvar för produktionsanläggningar och inte minst elnät. ska ha som mål att avveckla miljöskadlig kolkraft. arbetar för att överbrygga politisk oenighet med målsättningen att marknaden ska vilja investera i långsiktigt hållbara energilösningar. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Kärnkraftverken börjar dock bli ålderstigna och det finns ett stort behov av att ersätta befintliga reaktorer med nya. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi vill satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . Gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk. Statliga kan vara en av flera betydelsefulla aktörer när det gäller att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer och även bygga nya kärnkraftverk. För att stimulera byggandet och skapa incitament för att förnya reaktorer slopar vi den orättfärdiga effektskatten, vilken är en direkt straffskatt på kärnkraft och som inte utgår på övriga energislag. Ingen effektskatt kommer att utgå på reaktorer som installeras efter . På lång sikt, när nuvarande reaktorer är utbytta, beräknas reformen kosta . är inte negativa till vindkraften som energikälla, men vi ser inte hur vindkraften skulle kunna bli en del av baskraften då den inte kan bidra med elproduktion eftersom effekten varierar utifrån rådande vindförhållanden. En storskalig utbyggnad av vindkraften kommer att kräva en kostsam utbyggnad av såväl stamnät som regionnät samt skapa behov av en omfattande upprustning av landets befintliga vattenkraftverk för att denna ska kunna fungera som reglerkraft för stora mängder vindkraft. Vindkraftverk bör företrädesvis placeras i glesbefolkade delar av landet. Om fastighetsägare drabbas av sänkt marknadsvärde till följd av en vindkraftsetablering bör de ersättas ekonomiskt av ägaren till vindkraftsparken. Stor hänsyn måste tas till den lokala opinionen samt till miljö- och naturintressen. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften basen för vår elproduktion. Då vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används denna, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba förändringar av efterfrågan eller ojämn försörjning från exempelvis vindkraft. Den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel. Det finns dock en viss potential i effektivisering av befintliga anläggningar. vill dock skydda de orörda nationalälvarna från utbyggnad av vattenkraft. Det är av största vikt att landets befintliga vattenkraftsstationer underhålls och moderniseras. Många av de äldre stationerna har stått verksamma och är i stort behov av renovering. anser att statliga därför bör lägga större vikt vid underhåll och modernisering av sina befintliga produktionsanläggningar för att därmed bidra till att trygga landets elförsörjning på lång sikt. Vid modernisering och underhåll av produktionsanläggningar ska stor hänsyn tas till närmiljö och den biologiska mångfalden. 7.5.5Biobränslen och nya energikällor är biobränslen en stor och växande resurs för produktion av värme och elektricitet. Biobränslen är en förnybar energikälla som inte bidrar till växthuseffekten. Det är dock viktigt att skog och mark brukas på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Det finns en stor potential i en förädling av dagens biobränslen, så att de kan ersätta behovet av importerad olja och gas inom såväl transportsektorn som inom industrin. Som ett led i vår ambition att ta ur oljeberoendet samt för att utveckla den inhemska energiindustrin väljer vi att ta ansvar och avsätta resurser till en satsning på forskning, utveckling och innovation inom biobränslen och på vidareutveckling av skogsråvara. Det finns en rad nya energikällor som har stor utvecklingspotential varav vågkraften är en. har det gjorts stora tekniska framsteg och potentialen bedöms vara stor. vill därför stötta forskning, innovation och utveckling inom vågkraft.