mot · H002So595 · 2012-10-05 00:00:00 — I har värdmödraskap avvisats, men en majoritet i drev igenom att frågor om surrogatmoderskap ska prövas mer förutsättningslöst. Det är sagt att en sådan prövning bör utgå från ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt överväganden och hänsyn till internationella förhållanden. Det ska även tas in hur en reglering bör se ut för de barn i som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. tycker det är bra. Frågan är komplicerad och rymmer många etiska ställningstaganden, men betydligt mer komplex för att kunna avfärdas med moraliska argument. Vi vill att frågan utreds snart och att det görs i en parlamentarisk utredning. En särskilt viktig aspekt är också hur rättsläget ser ut för de barn som trots allt kommit till genom värdmödraskap. har detta hanterats helt olika i olika delar av landet. Barnen har i vissa fall fått reglerade vårdnadsförhållanden först . 7.6Att inte behöva vänta på att bli den man är Unga transsexuella kan tvingas genomgå puberteten i en kropp som känns fel och främmande. Enligt könstillhörighetslagen får fastställelse av könstillhörighet för en person som är transsexuell endast meddelas om sökanden har fyllt . Detta innebär att någon könskorrigerande operation inte kan utföras på en person som är . Innan sökanden fyllt får tillstånd bara lämnas om det finns synnerliga skäl. Enligt uppgift gör dock Rättsliga rådet regelmässigt undantag från 23-årsgränsen (SOU 2007:16 s. 161). Utredning och hormonbehandling enligt hälso- och sjukvårdslagen kan dock påbörjas innan personen fyllt . Möjligheterna till en lyckad övergång till det önskade könet ökar kraftigt om personen slipper genomgå puberteten i sitt biologiska kön (SOU 2007:16 s. 164). För en person som är mantillkvinna-transsexuell (MTF) kan det innebära att hon slipper röstterapi, operationer av struphuvudet och plågsam epilering (hårborttagning). För en kvinnatillman-transsexuell (FTM) kan det innebära att brösten inte utvecklas helt och att han därigenom eventuellt slipper genomgå mastektomi (borttagande av brösten). Vi anser att den statiska åldersgränsen ska tas bort helt eftersom det alltid görs en omfattande utredning av varje patient och en bedömning i det enskilda fallet. Åldersgränsen fyller därför inget syfte, och bör tas bort. Det vill vi ge regeringen tillkänna. 7.7Förnamn ska få väljas fritt är namnlagen könsbunden. Den är utformad så att bara biologiska kvinnor kan ha vissa namn och biologiska män vissa. En handfull namn (till exempel , och ) kan bäras av både könen. Genom rättsfallet RÅ 2009 ref 55 III är fastlagt att det för namnärenden som går via gäller att en vuxen person kan lägga till namn som typiskt sett anses tillhöra en person av motsatt biologiskt kön. Regeringsrätten uttalade: Valet av förnamn är en så personlig angelägenhet att en omfattande valfrihet måste tillerkännas den enskilde. Särskilt gäller detta när en myndig person önskar byta ut eller, som i förevarande fall, lägga till ett förnamn. Detta betyder att namnlagen numera blivit könsneutral för vuxna. Än återstår dock frågan om hur detta ska hanteras för underåriga. har ändringen endast tillkommit genom en förändring av rättspraxis, inte genom en ändring av lagen. (dir. 2009:29) har av regeringen fått i uppdrag att se över namnlagstiftningen. Uppdraget ska redovisas . I direktivet anges i förhållandevis allmänna ordalag att vissa frågor kring praxis av förnamn ska ses över men det framgår inte att frågor om underårigas rätt att fritt välja namn (könskonträrt) ingår, inte heller att frågan om könsneutraliteten i vidare mening omfattas. Ett förtydligande bör därför ske genom tilläggsdirektiv till den befintliga kommittén. Vi anser därför att bör ge regeringen tillkänna vad som ovan anförts om behov av ändring av namnlagen. Ett fåtal andra länder har kommit så långt som i synen på hbtq-frågor. Bara en handfull av världens länder har lagstiftning som främjar och skyddar samkönade relationer, exempelvis möjligheten att gifta sig. De allra flesta homosexuella, bisexuella och transpersoner i världen lever i tystnad, glömska och bristande respekt. för mänskliga rättigheter antog en resolution, som betonar alla människors lika värde och rättigheter oavsett sexuell läggning eller könsidentitet. kom den första någonsin om mänskliga rättigheter för hbtq-personer. I 76 länder är det brottsligt för personer av samma kön att ha sex med varandra.4 Rapporten pekar på att hbtq-personer i alla delar av världen utsätts för hatbrott. Här lyfts fram mord, kidnappning, misshandel, våldtäkt men också psykiska hot och att människor godtyckligt får sin frihet inskränkt. Våld mot hbtq-personer rapporteras dessutom ha en tendens att vara särskilt onda jämfört med andra hatbrott. Ofta organiseras överfallen av religiösa extremister, paramilitära grupper och extrema nationalister. Inte sällan utövas förtrycket också på de platser som borde vara tryggast, ifamiljen, skolan eller på arbetsplatsen. Ett exempel på detta är att presenterade ett lagförslag om hårdare regler och ville införa dödsstraff för grov homosexualitet omfattande sexuell samvaro i samförstånd mellan personer av samma kön. Förslaget innebar också att personer som ingått samkönade äktenskap skulle kunna dömas till livstids fängelse. Tanken var även att göra det brottsligt att inte ange lagöverträdelse till myndigheterna . Som tur var blev protesterna stora och det blev till slut inget av förslaget. 8.1Sveriges roll i världen Sida, Amnesty och andra organisationer menar att rättigheten att vara homosexuell, bisexuell eller transperson bör behandlas som en mänsklig rättighet och inkluderas så fort det pratas om mänskliga rättigheter. har detta sitt stöd även i FN. I alla länder finns hbtq-relaterade nätverk av människor som arbetar mot förtryck, skapar socialt utrymme, ger varandra psykosocialt stöd och har kulturella aktiviteter. De flesta organisationer i väst har börjat just så: som kluster av människor med gemensam identitet och liknande upplevelser bakom sig och visioner framför sig. Med tanke på hur viktiga de organisationerna har varit för utvecklingen för hbtq-personer i många länder bör de lokala nätverken och organisationerna värderas högt när en utomstående part försöker påverka ett lands regering i en mer tolerant riktning. skulle kunna uppvisa en mycket större solidaritet med hbtq-personer i världen, vara en mer aktiv förebild och arbeta internationellt med ett mer integrerat hbtq-perspektiv. Det finns ett stort behov av hbtq-utbildning av ambassadörer och annan personal på . Resultatet av en sådan utbildning kan vara att hbtq automatiskt inkluderas vid diskussioner om mänskliga rättigheter. Vikten av sådana utbildningsinsatser vill vi ge regeringen tillkänna. Avrättningar, offentliga kränkningar och legal diskriminering av hbtq-personer i andra länder är sällan föremål för internationella protester. går inte i fronten för några protester med hbtq-anknytning. I ministrars och ambassadörers samtal med ledare för hbtq-fientliga nationer framförs det sällan påpekanden om landets missförhållanden på området. anser att tyvärr har en passiv roll när det gäller att aktivt stödja och träffa representanter för lokala hbtq-organisationer. Bistånd kopplas inte till utveckling av hbtq-personers rättigheter i den mån det skulle kunna göras. Vi menar att båda dessa aspekter är viktiga och behöver göras aktivt. Det vill vi ge regeringen tillkänna. Den resolution som FN antagit om hbt-personer är välkommen, likaså det fortsatta arbetet i form av rapportering och fördjupning som sker. Vi menar dock att det är angeläget att frågan lyfts fram i en särskild konvention, i likhet med den viktiga konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som antogs 2006. Det vill vi ge regeringen tillkänna. uppmuntrar att ska engagera sig ännu mer för att försäkra att EU-länder följer överenskomna principer för mötesfrihet för hbtq-personer, exempelvis när tillstånd till Prideparader inte godkänns. ska även ställa krav på att nya medlemsländer inom EU ska förhålla sig till vissa hbtq-frågor och verka för att hbtq-rättigheter är inkluderade i de villkor som handlar om mänskliga rättigheter för nya medlemsländer i EU. bör bli mer aktivt inom EU för att stärka hbtq-personers rättigheter i såväl medlemsländer som i de länder som söker medlemskap. Det vill vi ge regeringen tillkänna och andra instanser inom svenskt flyktingmottagande har en begränsad kompetens inom hbtq-området. En person som söker asyl på grund av sin sexuella läggning är inte alls garanterad att möta och få sin fråga behandlad av personer som besitter nödvändiga specialkunskaper. Ambassaders rapporter ligger ofta till grund för beslut om uppehållstillstånd, med följden att avvisningar sker med hänvisning till att de avvisade bara behöver dölja sin sexuella läggning i hemlandet för att slippa förföljelse. Personer som kommer som par till behandlas inte alltid som ett par om de är av samma kön, till exempel har de kunnat placeras på flyktingförläggningar i olika landsändar och få sina ärenden behandlade separat. Vi anser vidare att det behövs en översyn av utlänningslagen (2005:716). I lagens förarbeten finns motstridiga formuleringar som bidrar till att skapa en rättsosäker situation för asylsökande hbtq-personer. Det står till exempel i propositionen 2005/06:6 att sexuell läggning skall betraktas som en grundläggande egenskap hos individen som det aldrig kan komma ifråga att kräva att han eller hon avstår ifrån, medan det också anges att om en person i hemlandet har levt på ett sätt som minimerat risken för förföljelse, till exempel genom att dölja sin sexuella läggning, kan denna omständighet ha betydelse vid riskbedömningen. Resonemanget skulle kunna uttryckas som: vi kan inte kräva att någon ska tvingas återvända och avstå från att leva i enlighet med sin sexuella läggning, men vi kan utvisa personer som tidigare avstått från detta, eftersom det anses innebära en minskad risk för dem.5 Vi anser också att regeringen bör ta initiativ till en översyn av styrningsproblem i syfte att säkerställa lagstiftarens intentioner i asylprocessen. sker utvisningar i fall där lagstiftaren tydligt uttryckt att detta inte ska komma ifråga. I propositionen 2005/06:6 anges bland annat sexuell läggning skall betraktas som en grundläggande egenskap hos individen som det aldrig kan komma ifråga att kräva att han eller hon avstår ifrån. I socialförsäkringsutskottets betänkande 2005/06:SfU4 står att det aldrig kan komma ifråga att avvisa till exempel en homosexuell person till hemlandet om han eller hon riskerar förföljelse på grund av sin sexuella läggning. Trots dessa formuleringar sker utvisningar av homosexuella personer till länder som till exempel och . Regeringen bör ta initiativ till en särskild översyn gällande bedömningar i fall som rör asylsökande homosexuella från länder där homosexualitet är kriminaliserat. utvisar asylsökande homosexuella till länder där det är straffbart att vara homosexuell med motiveringen som till exempel att de själva inte personligen utsatts för något. Den formuleringen har till exempel använts i avvisningsbeslutet gällande en man från där presidenten uttalade att alla homosexuella skulle halshuggas om de inte flydde landet och om en kvinna från vars flickvän/sambo brunnit inne i huset efter det att grannarna länge trakasserat dem. Båda dessa personer ansågs kunna söka statligt skydd i landet de flydde från, trots att det är kriminaliserat att vara homosexuell. Det är mycket angeläget att och andra myndigheter som arbetar nära flyktingar ska höja hbtq-kompetensen hos personalen. Grundläggande är att alla flyktingar som kommer till på grund av förföljelse för sin sexuella läggning ska garanteras ett kompetent bemötande av svenska myndigheter och att deras skäl tas på allvar. S. 10 Hon Hen Han, En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för transpersoner, 2012. S. 9 En studie i homofoba hatbrott i 2006. S. 13 Annual report of the United Nations High Commissioner for Human Rights and reports of the Office of the High Commissioner and the Secretary-General and implementation of theVienna 2011. Se för övrigt en aktuell dom från , (Förenade målen C-71/11 och C-99/11) där det finns liknande resonemang om religionsfrihet, vilket inbegriper att man även ska kunna komma att utöva sin religion.