ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GZ02C7 · 2012-01-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:53 Barns möjlighet att få vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt till juridiskt biträde. I proposition 2011/12:53 föreslås att det inte bör införas en möjlighet för domstolen att förordna ett juridiskt biträde för barnet i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Regeringens förslag går emot promemorian, där det föreslås att domstolen ska förordna ett juridiskt biträde för barnet i särskilt konfliktfyllda mål om vårdnad, boende och umgänge (Ds 2002:13). Förslaget går också emot de flesta remissinstanser, bl.a. och , som tillstyrker att ett juridiskt biträde ska kunna förordnas för barnet. Frågan om det finns behov av att införa en möjlighet att förordna ett juridiskt biträde för barnet har behandlats av , och två tillkännagivanden har beslutats. Regeringen hävdar att lagändringar som genomförts innebär att ett särskilt biträde för barn inte längre behövs. delar inte regeringens bedömning utan anser att ett juridiskt biträde för barn ska införas. Enligt en paragraf i (6 kap. 19 §) som infördes ska den som utför utredningar i mål om vårdnad, boende och umgänge ta reda på barnets inställning och redovisa den för rätten. Enligt har barn också rätt att komma till tals. undersökningar visar att lagstiftningen inte har fått önskad effekt. Mer än efter att den trädde i kraft finns bara uppgifter om att barn har fått komma till tals i drygt hälften av utredningarna om vårdnad, boende och umgänge. anser att barn ska ha rätt till eget offentligt biträde i mål som rör vårdnad, boende och umgänge för att säkerställa att barnet kommer till tals och att barnets intressen tas till vara. Den personen ska ha särskilda kunskaper om hur man pratar med barn så att det blir tydligt vad barnet har för behov och önskemål. Ett sådant system finns redan när det gäller LVU (lagen om vård av unga) och fungerar ofta väl. Vi anser också att barnets biträde endast ska företräda barnet och se till barnets behov och t.ex. inte medla mellan föräldrarna.
mot · GZ02Fi4 · 2012-01-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:52 om statliga myndigheters tjänsteexport tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönsamhetskrav i stället för kostnadstäckning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade befogenheter för . I regeringens skrivelse 2011/12:52 redogörs för regeringens bedömningar med anledning av granskning av statliga myndigheters tjänsteexport (RiR 2011:24). delar i stort bedömning om att det finns problem som måste lösas genom förstärkt och tydligare styrning från regeringens sida och emotser regeringens vidare agerande i frågan. I två fall landar vi dock i avvikande ståndpunkter visavi regeringen. Delvis gäller detta omformuleringen av lönsamhetskravet jämte tjänsteexportförordningen (1992:191) till det mindre ambitiösa ekonomiska målet om full kostnadstäckning, jämte 5 § avgiftsförordningen (1992:191). Motivet ska vara att ett lönsamhetsmål att verksamheten ska rendera ett positivt nettoresultat är svårtolkat. I stället nöjer man sig med ett mål om full kostnadstäckning, ett s.k. break-even. Det är uppfattning att en målbeskrivning om full kostnadstäckning inte är tillräcklig utan att en återgång till lönsamhetsmålet måste till. Det säger sig egentligen självt att en rationell aktör på en fri marknad inte ger sig in i en viss typ av verksamhet med målsättningen att nå break-even att verksamhetens intäkter exakt ska tangera dess utgifter. Självklart måste målet, om det ska finnas någon poäng att ens skrida till verket, vara att nå lönsamhet. Om så sedan blir utfallet må vara en annan fråga, men att redan innan steg 1 avvika från en lönsamhetsmålsättning kan inte vara en långsiktigt rimlig hållning. yrkar därför på att detta ges regeringen till känna. delar även uppfattning om att se över uppdrag och regleringsbrev syftandes till att ge myndigheten ett utökat ansvar vad gäller övriga myndigheters tjänsteexport. Det är således oroande att regeringen så pass lättvindigt bortser från rekommendationen. Trots tydliga brister, som framkommer i RiR 2011:24, vill regeringen själv behålla kontrollen över verksamheten i stället för att utlokalisera den till lämplig myndighet, i detta fall (). uppfattning är att ESV bör ges de befogenheter, resurser och direktiv som krävs för att upprätthålla och säkerställa kontroller av statliga myndigheters tjänsteexport samt att densamma lever upp till de målbilder och krav som i övrigt ställs och menar att detta bör ges regeringen till känna.
mot · GZ02Fö5 · 2012-01-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:45 Kustbevakningsdatalag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och de regionala polismyndigheterna bör få lagstadgad direktåtkomst till personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga av för egen del inom de icke brottsbekämpande verksamheterna listade i 5 kap. 1 § kustbevakningsdatalagen. För ett tryggt behövs brottsbekämpning. När brottsligheten ökar och nya typer av brottslighet tillstöter så ökar behovet av effektiv brottsbekämpning. Förslaget till en ny kustbevakningsdatalag är en effekthöjande åtgärd för en brottsbekämpande myndighet, . I den brottsbekämpande delen av arbete kan och de regionala polismyndigheterna få direktåtkomst till personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga av för egen del. På så vis effektiviseras även polisens arbete. Inom områden som sjöövervakning, räddningstjänst och sjöfartsskydd krävs dock enligt lagförslaget regeringens föreskrift för att en annan myndighet ska få direktåtkomst till personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga av . Samverkan mellan och polisen är så viktig att det i kapitel 5 bör slås fast en lagstadgad direktåtkomst för polisen till de i paragrafen listade operativa verksamheterna. Det är inte tillräckligt att möjligheten för detta ska ligga hos regeringen genom föreskrifter. Dysfunktioner som uppstår hos polismyndigheterna på grund av att viktig information ofta fastnar inom polisen när olika datasystem inte kan kommunicera är illa nog; fler barriärer ska inte byggas.
mot · GZ02Fö6 · 2012-01-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:48 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en signalspaningskommitté med uppgift att granska integritetseffekterna av signalspaning i tråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en signalspaningskommitté med uppgift att granska integritetseffekterna av lagring av trafikdata. Svensk signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. All sådan spaning bedrivs dock under en ständig balansakt gentemot värnandet av den enskilda medborgarens integritet. De intensiva diskussioner som följde av införandet av den s.k. FRA-lagen visade att hela ämnesområdet är kontroversiellt och måste behandlas med varsamhet om en verksamhet som denna ska kunna bedrivas med fortsatt förtroende från folket. Det är därför beklagligt att arbete avslutades innan man hann gå in på en meningsfull granskning av signalspaning i tråd, vilket sannolikt är den spaning som kan ses som mest problematisk ur integritetshänseende för den enskilda medborgaren. Det är därför vår mening att arbete bör återupptas och att en ny sådan kommitté bör ges i uppgift att också granska signalspaning i tråd, vilket den avslutade kommittén också rekommenderade. I sammanhanget är det också värt att påpeka att såväl Datainspektionen som har anmärkt att FRA:s hantering av s.k. trafikdata inte helt är täckt av den befintliga lagstiftningen och att det därför är oklart vilka följder myndighetens hantering av sådan data kan få ur integritetssynpunkt. Vi menar därför att en ny signalspaningskommitté bör få i uppgift att också granska FRA:s hantering av trafikdata med avseende på integritet för den enskilda medborgaren.
mot · GZ02Ju4 · 2012-01-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:39 Hemlig telefonavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nyttjandet av hemlig kameraövervakning bör effektiviseras genom att ljudupptagning tillåts vid nyttjande av detta tvångsmedel. Av regeringens skrivelse framgår det att användningen av hemliga tvångsmedel totalt sett varit en nytta vid de förundersökningar då de använts . En ökning av nyttan redovisas även jämfört med föregående år: 2010 jämfört 2009. Hemlig teleavlyssning uppges ha haft betydelse i av fallen 2010 jämfört 2009. Hemlig teleövervakning uppges ha haft betydelse i av fallen 2010, vilket ej förändrats . Hemlig kameraövervakning uppges ha haft betydelse i av fallen jämfört 2009. Av detta kan två intressanta slutsatser dras. För det första att vi ser en positiv ökning av nyttan de hemliga tvångsmedlen ger. För det andra att nyttan hemlig kameraövervakning ger är betydligt lägre än för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Regeringen bör därför arbeta för att nyttoeffekterna av hemlig kameraövervakning uppnår paritet med de övriga två hemliga tvångsmedlen. En sådan effektivisering vore att tillåta ljudinspelning vid hemlig kameraövervakning, vilket inte är tillåtet. Skrivelsen anger nämligen: Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda tv-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförlig utrustning används för optisk personövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning om övervakningen lämnas (27 kap. 20 a § första stycket ). Ljudinspelning är inte tillåten vid sådan kameraövervakning. Ljudinspelning bör emellertid tillåtas då ljudinspelning vid hemlig kameraövervakning skulle kunna öka nyttan av tvångsmedlet och därmed snabbare leda till att adekvat bevismaterial insamlas, vilket i sin tur kan ge följdeffekten att antalet övervakningstimmar kan minskas.
mot · GZ02K6 · 2012-01-19 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör inrätta en verksamhet som har till uppgift att upptäcka och förebygga anslutning till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer. Undersökningar visar att ungdomar som ansluter sig till den vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska miljön inte lämnar dessa sammanslutningar när de blir äldre i samma omfattning som individer som ansluter sig till andra ideologiska våldsmiljöer. Det är därför viktigt att bygga upp verksamheter som bedrivs för att förebygga radikalisering inom dessa grupper samt även stödja individer som vill lämna sådana miljöer. Det finns ingen organisation i som bedriver denna form av verksamhet. Det förekommer även en internetverksamhet när det gäller att värva medlemmar till dessa miljöer genom webbplatser, speciella forum och bloggar där likasinnade kan kommunicera och lägga ut propagandamaterial. Man bör även ta i beaktande den verksamhet som pågår i vårt land som innebär att människor reser till andra länder för att utbilda sig i andra extremistgrupper, vilket kan bidra till att skada internationella anseende eftersom vi har en skyldighet att säkerställa att svenska medborgare eller andra personer som uppehåller sig i inte utgör ett hot mot andra länder. har som mål att motverka alla former av våldsbejakande extremism. Vi anser därför att det, liksom för de högerextrema och kriminella nätverk som det redan finns organisationer som arbetar mot, bör upprättas en verksamhet för att motarbeta radikalisering av vänsterautonoma och våldsbejakande islamistiska organisationer.
mot · GZ02K7 · 2012-01-19 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin handlingsplan bör tala klarspråk om vilka extremistiska miljöer som utgör de största hoten mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin handlingsplan bör redovisa en handlingsplan som även innefattar att kartlägga och motverka rasism och fientlighet mot svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra attitydundersökningar bland den muslimska populationen i . I regeringens handlingsplan redovisas 15 punkter och åtgärder som regeringen avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Dessa avses bli genomförda . Det övergripande syftet med handlingsplanen sägs vara att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot vad som valts att kallas våldsbejakande extremism. Regeringen likställer i skrivelsen ofta alla våldsbejakande extremistiska miljöer och ungdomsgrupper. Regeringen bör i stället redovisa och värdera dessa olika och tala klarspråk om att islamistiska miljöer är det största reella hotet mot samt redovisa vilka ungdomsgrupper som dras till dessa. Underlag från finns, och regeringen har själv tillägnat sig detta tidigare i sin skrivelse 2011/12:38 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Regeringen nämner utredande och motverkande av islamofobi, antisemitism och främlingsfientlighet. Regeringen bör även redovisa en del i handlingsplanen för hur regeringen avser att utreda och motverka rasism och fientlighet riktad mot vanliga svenskar, dvs. Opinionsundersökningar bland muslimer i bl.a. har visat på att en mycket stor andel, ibland till och med en majoritet, av muslimerna hyser antidemokratiska, kvinnofientliga och våldsförespråkande värderingar. pekar åt samma håll i . Liknande attitydundersökningar om deras syn på demokrati, det sekulära samhället, användandet av våld i olika situationer, t.ex. när man kritiserar islam, synen på kvinnor och deras rättigheter, synen på homosexuella och andra aspekter, bör utföras.
mot · GZ02K8 · 2012-01-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:51 Några begravningsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska vara den myndighet som beslutar om eventuell dispens från den tillåtna tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering. avslår regeringens förslag till ändring i begravningslagen (1980:1144) i de delar det avser 7 kap. 8 §. delar regeringens uppfattning om att förkorta tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering till en månad samt om att koncentrera länsstyrelseverksamheten, vilket bl.a. innebär att ett fåtal länsstyrelser i landet ska handlägga frågor rörande begravningsverksamheten. Vi anser även att bedömningen av om dispens från enmånadsregeln ska beviljas ska göras av de av regeringen utsedda länsstyrelserna för att underlätta en enhetlig bedömning i hela landet. Läggs denna uppgift på huvudmännen finns det en risk att bedömningen blir olika beroende på var i landet den avlidne var skriven. Vid bedömningen av dispens ska man ta det etiska perspektivet i beaktande; förändringar av kroppen kan uppstå trots kylanordningar, och man bör såväl av respekt för den avlidne som av miljöskäl undvika balsamering och i stället värna den avlidnes rätt att få en värdig begravning. Beträffande den föreslagna 8 § i kapitel 7 i begravningslagen bör det vara varje enskilt dödsbos rätt att utforma gravvården utifrån egna och den avlidnes önskemål, och denna rätt bör ej inskränkas i den nya definitionen begränsad gravrätt. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att ska handlägga dispensansökningarna och att man ska vara restriktiv vid bedömningen då synnerliga skäl ska föreligga för att dispens ska beviljas samt att den föreslagna 8 § i kapitel 7 i begravningslagen ej införs.
mot · GZ02U14 · 2012-01-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:47 tillträde till konventionen om klusterammunition tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör förbjuda investeringar i företag som tillverkar klusterammunition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud att på svenskt territorium transportera och lagra klusterammunition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen genast bör påbörja en skrotning av bombkapsel 90. Klustervapen är utan tvekan ett av grymmaste vapen som finns. När ett klustervapen exploderar sprids ett stort antal mindre sprängladdningar, inte olikt små minor, över ett stort landområde, vilket i praktiken gör det omöjligt att undvika civila offer. av dem som har fallit offer för klustervapen har varit just civila, enligt en undersökning av . har varit barn. har därför krävt att avvecklar sina egna klustervapen och agerar för att få tillstånd ett internationellt förbud. Vi välkomnar därför regeringens proposition 2011/12:47 som behandlar tillträde till konventionen om klusterammunition. Med detta sagt menar vi att det tagit oacceptabelt för regeringen att komma fram med ett lagförslag som ansluter till konventionen. undertecknade så sent som i konventionen om förbud mot klusterammunition och har förhalat processen fram tills . Det är även värt att notera att det svenska försvaret har klustervapen, den s.k. bombkapsel 90, i sina arsenaler. I regeringens proposition finns det dessvärre fortfarande luckor i den föreslagna lagtexten, som måste täppas igen (och/eller klargöras) för att ratificeringen ska få den verkan som vi hoppas är avsikten med hela förslaget. Vi vill framför allt trycka på tre saker. Dels menar vi att bör förbjuda investeringar i företag som tillverkar klusterammunition, dels att det utverkas ett förbud att på svenskt territorium transportera och lagra klusterammunition. Dessutom måste den svenska arsenalen av bombkapsel 90 skrotas med omedelbar verkan. Vi menar att ett investeringsförbud kommer att bidra till att stärka konventionen. Ju fler aktörer som inte investerar i företag som tillverkar klustervapen, desto mindre resurser till tillverkning. Det i sin tur leder till att tillverkningen av klustervapen begränsas. De stater som inte är bundna av konventionen kommer ändå att påverkas av att det finns färre klustervapen på marknaden att tillgå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förbjud lagring och transporter ingår i fler och fler internationella militära övningar, och det bör därför fastslås att inte får bistå transporter, lagring m.m. av klustervapen och att det också slås fast att dessa militärövningar inte får innehålla användning av klusterbomber eller andra vapentyper som är förbjudna under internationell rätt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. eget klustervapen, bombkapsel 90 som släpps från JAS 39 , måste skrotas. Regeringen bör genast påbörja en sådan skrotning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GZ02Ub3 · 2012-01-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:49 Vissa frågor om fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för fristående och kommunala skolor. Regeringen föreslår i sin proposition 2011/12:49 Vissa frågor om fristående skolor att en fristående gymnasieskola ska ha möjlighet att begränsa mottagandet till en viss utbildning till att avse elever som är i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt avsedd för (s. 6). Denna möjlighet finns för övrigt för fristående grundskolor (10 kap. 35 § skollagen). Regeringen menar att förslaget bl.a. innebär att fristående gymnasieskolor ska kunna specialisera vissa utbildningar för elever med exempelvis dyslexi, inlärningsproblem eller koncentrationssvårigheter (s. 8). menar att det i grunden är positivt att fristående skolor ges möjlighet att arbeta med elever med särskilt behov av stöd. Problemet i sammanhanget är dock att förslaget kommer att leda till att fristående och kommunala skolor inte kommer att verka på lika villkor. Kommunerna har nämligen ingen möjlighet att begränsa mottagandet av elever till vissa grupper, utan måste erbjuda en skola för alla elever. Kommunala skolor är tvungna att anpassa undervisningen efter elevernas behov, detta för att inte exkludera någon elev från undervisningen. Förslaget strider sålunda mot principen att fristående och kommunala skolor ska verka på lika villkor. menar att utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. Men, ska en enskild skola oavsett om skolan är fristående eller ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med speciella behov. Dessa ska dock vara undantag från regeln, vilket innebär att den huvudman som vill skapa en sådan klass eller skola, och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper, ska vara tvungen att söka ett speciellt tillstånd hos Skolinspektionen. Denna princip ska gälla såväl grundskolor som gymnasieskolor, såväl fristående som kommunala skolor. föreslår därför att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag i likhet med vad partiet föreslår i denna motion.
mot · GZ02Ub5 · 2012-01-18 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:57 om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i . Konsekvenserna av en bristfällig och ej likvärdig betygssättning är enligt omfattande: bl.a. svårigheter att styra undervisningen mot de nationella målen och bristande kunskapsutveckling hos eleverna, som elevernas rätt till kunskap och en rättvis bedömning åsidosätts (RiR 2011:23, Lika betyg, lika kunskap? s. 22 f.). Skollagen stipulerar att utbildningen i det svenska skolväsendet ska vara likvärdig (1 kap. 9 §). konstaterar dock i sin rapport 2011:23 att det fortfarande råder stora brister i betygssättningen mellan olika skolor vad gäller likvärdighet. Detta visade sig bl.a. i bedömning (2007). Regeringen har gjort seriösa ansträngningar för att öka likvärdigheten inom den svenska . Frågan är dock om detta är tillräckligt. Trots flera adekvata förändringar pekar på ytterligare problem som behöver åtgärdas. Ett område där brister uppdagats är samarbetet mellan och Skolinspektionen. roll är att utveckla styrdokument, att följa upp dessa samt att vägleda huvudmännen i utvecklingen av skolan. Skolinspektionens roll är av mer kontrollerande karaktär. Förutom tydligare mandat bör samarbetet mellan dessa två myndigheter utökas och formaliseras för att styrningen av ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Ytterligare ett problem tar upp är att de nationella ämnesproven ska tillgodose många olika syften, vilket såväl som Skolinspektionen anser vara problematiskt. Dessa prov bör därför renodlas för att öka möjligheten till likvärdiga och rättvisa betyg. Förutom dessa brister återstår problem med att huvudmännen inte ger tillräckligt med tid och andra förutsättningar för lärarkåren att tillgodogöra sig stödmaterial från . är det till och med tveksamt om detta stödmaterial kommer lärarna till handa över huvud taget, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. talar om ett glapp mellan de statliga myndigheterna och de kommunala huvudmännen. Av den enkätundersökning genomfört med ett stort antal lärare framkommer uppfattningen att huvudmännen inte tar sitt ansvar för att skapa en likvärdig skola med en jämlik betygssättning. som varje huvudman har stor frihet att själv bestämma hur verksamheten och undervisningen ska organiseras och bedrivas för att nå målen, pekar på att lärare tolkar mål och betygskriterier olika. Till detta kommer det växande problemet med betygsinflation. Sammantaget leder det till att elevernas rättssäkerhet riskeras och att betygssystemets legitimitet hotas. Om vi på allvar ska kunna ta tag i dessa problem menar vi att det är nödvändigt att skolan får ett statligt huvudmannaskap och därigenom en bättre central styrning samt tydligare och gemensamma riktlinjer för att nå de uppsatta målen. Först då blir det möjligt att på allvar överbrygga de problem som dagens delade huvudmannaskap innebär.