mot · GZ02U26 · 2012-04-11 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:114 Strategisk exportkontroll 2011 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 4Kraftigt ökad svensk krigsmaterielexport3 5Den globala ökningen av militära utgifter4 7En reformering som kom av sig6 8Hög tid för en ny krigsmateriellagstiftning6 10Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel8 11PGU Politiken för global utveckling8 12Import och uthyrning av krigsmateriel9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska se till att det militära samarbetsavtalet mellan och upphävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras under innevarande mandatperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny krigsmaterielutredning ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svenskt krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och vad som räknas som övrig krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med politik för global utveckling och inte motverka en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krigsmateriellagstiftningen utvidgas till att omfatta handel med tjänster kopplade till krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motion om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur tillståndsgivningen för export av krigsmateriel samt arbete kan bli mer transparent. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten inte ska understödjas av exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig alla riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att reglera vapenhandeln begränsas. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. Under en lång rad av år har vi sett hur den svenska vapenexporten har ökat. Bland köparna återfinns även en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. har varit starkt kritiskt till denna utveckling; den står tydligt i strid med hur vi vill att ska agera i världen. kommer inte med trovärdighet att kunna agera för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och frihet i någon del av världen så länge som vårt land beväpnar auktoritära regimer. Dubbelmoralen i svensk vapenexport har inte minst blivit tydlig under de folkliga protesterna i och , när folket krävt frihet, demokrati och social rättvisa av auktoritära regimer som under en lång rad år exporterat vapen till. Behovet av en grundläggande reformering av krigsmateriellagstiftningen har dessutom i synnerhet understrukits av Saudiaffären, där det avslöjats att regeringen gett sitt godkännande till att () inlett ett samarbete med med syfte att bistå saudierna i byggandet av en fabrik för pansarvärnsvapen. Det är uppenbart att regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden. mål är tydligt vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. I denna motion lyfter vi en lång rad förslag på hur regelverket för svensk vapenexport kan förändras och bli mer restriktivt. 4Kraftigt ökad svensk krigsmaterielexport I skrivelse 2011/12:114 Strategisk exportkontroll 2011 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden beskriver regeringen den svenska vapenexporten . Värdet av export av krigsmateriel var ca , att jämföras med året innan då det totala exportvärdet var ca . (), (2,), (1,), () och () hör till några av de största enskilda mottagarländerna för svensk krigsmateriel. Aldrig förr har exporterat så mycket vapen som . är en av världens tio största vapenexportörer. Om vi räknar per capita har svensk krigsmaterielexport fyrdubblats , och sett i förhållande till vår befolkningsmängd är faktiskt världens största vapenleverantör. Regeringen betonar att exporten ökat knappt märkbart . Det är helt korrekt, men sett i ett något längre perspektiv var omfattningen av vapenexporten 2011 rekordhög. Under en lång rad år och fram till låg den svenska krigsmaterielexporten runt . fördubblades den nästan och fortsatte sedan att öka . Tabellen nedan visar hur krigsmaterielexporten har utvecklats . Trenden är mycket tydlig: Utvecklingen av svensk vapenexport skiljer sig åt mellan olika regioner och länder, men det kan vara värt att notera att det skett en mycket kraftig ökning av den svenska vapenexporten till den region som i skrivelsen benämns Mellanöstern1. Det faktiska värdet av exporten till regionen har ökat från 2009 till 3 2010. Det innebär att av svensk vapenexport har gått till regionen mitt under den s.k. arabiska våren. Tittar man längre bakåt i tiden ser man tydligt den uppåtgående trenden. Svensk krigsmaterielexport till regionen uppgick till endast 2007, vilket utgjorde så lite som av det totala värdet av svensk krigsmaterielexport. 5Den globala ökningen av militära utgifter Globalt sett har militärutgifterna det ökat dramatiskt. ökade de med enligt Stiftelsen fredsforskningsinstitut (). uppskattar att världens militära utgifter uppgick till (, 2011). Det betyder mer än , vilket är en ökning jämfört med . Den huvudsakliga ökningen av militära utgifter skedde i , som ensamt står för av världens militära utgifter. Men kraftiga ökningar av de militära utgifterna skedde också i och . De militära utgifterna i världen utgjorde av världens samlade bruttonationalprodukt, vilket motsvarar mer än per person i världen (Fyra saker du inte vill veta om svensk vapenexport, 2010). Som en jämförelse skulle preventivmedel och mödravård för jordens samtliga kvinnor kosta enligt . Det motsvarar av jordens samlade militärutgifter. Den nuvarande svenska krigsmaterielexportlagstiftningen vilar formellt på grundprincipen att export av krigsmateriel är förbjudet, men att dispenser kan ges. Denna möjlighet till dispens uttrycks på följande sätt i den nuvarande lagstiftningen som säger följande: Tillstånd till utförsel av krigsmateriel, eller till annan samverkan med någon i utlandet avseende krigsmateriel, bör medges endast om sådan utförsel eller samverkan 1. bedöms erforderlig för att tillgodose det svenska försvarets behov av materiel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt 2. inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik. Lagstiftningen är alltså förhållandevis tydlig, men uppenbarligen inte tillräcklig. Steg för steg har lagstiftningen omtolkats och möjligheten till dispenser utvidgats. Detta har möjliggjort den kraftiga ökningen av svensk vapenexport. menar att många genomförda leveranser har stått i strid med de riktlinjer som citeras ovan. För är några av målen med utrikespolitik nedrustning, demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Den vapenexport som genomförts strider mot samtliga dessa mål. exporterade detta år vapen till krigförande stater såsom och , till diktaturer som och och till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna, exempelvis och . Men få enskilda affärer synliggör skillnaden mellan lagstiftningens skrivningar och verkligheten så tydligt som den s.k. Saudiaffären. avslöjade att FOI 2007 inlett det s.k. Inom ramen för det militära samarbetsavtal som den dåvarande socialdemokratiska regeringen slöt med 2010 skulle FOI genom ett bulvanföretag och i samarbete med flera svenska företag leda arbetet med att bygga en fabrik för pansarvärnsvapen i . Den borgerliga regeringen beslutade att förlänga det militära samarbetsavtalet med och har dessutom gett sitt godkännande till Projekt . Att bistår en av vår tids värsta diktaturer att utveckla sin kapacitet att producera militär utrustning står självklart i tydlig strid med målen för svensk utrikespolitik och därigenom också med den svenska krigsmateriellagstiftningen. De många avslöjandena om hur ansvarigt statsråd och berörda myndigheter agerat visar dessutom på det tydliga behovet av att öka transparensen i svensk vapenexport. kommer aldrig att stödja att bedriver militärt samarbete med ett land som . Redan när det militära samarbetsavtalet granskades av valde att reservera sig eftersom vi ansåg att avtalet stred mot den svenska krigsmateriellagstiftningen. Avslöjandena om Projekt understryker hur djupt problematiskt detta avtal är. bör därför besluta att upphäva det militära samarbetsavtalet mellan och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7En reformering som kom av sig Vid behandlingen av skrivelse fanns det en klar majoritet i för att införa ett demokratikriterium, ett förbud mot vapenexport till icke-demokratier, i svensk krigsmateriellagstiftning. Trots det valde de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna att ingå en överenskommelse som innebar att man i utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 slog fast att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. När regeringen skulle återkomma och vilka typer av skärpningar man önskade se fastslogs inte, och valde på grund av otydligheten i skrivningarna att vidhålla sitt krav på ett skarpt demokratikriterium. konstaterar vi att någon utredning ännu ej tillsats; inte ens direktiven för en framtida utredning är färdiga. Enligt ansvarigt statsråd, handelsminister , kan direktiven i bästa fall presenteras . Allt tyder med andra ord på att regeringen försöker förhala alla försök till skärpningar av den svenska krigsmateriellagstiftningen. 8Hög tid för en ny krigsmateriellagstiftning Lagen om krigsmateriel är drygt . Världen har förändrats och förutsättningarna för svensk vapenexport är inte längre desamma. Vi har dessutom sett hur lagstiftningen steg för steg omtolkats och dess begränsningar urholkats. menar därför att det är hög tid att regelverket ses över. Den tidigare socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbete kring en ny lagstiftning genom den s.k. . var starkt kritiskt till inriktningen på utredningen och menar att alltför har gått sedan denna utredning presenterades. Regeringen bör tillsätta en ny krigsmaterielutredning med syfte att en i grunden ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill att ska vara en trovärdig röst för de mänskliga rättigheterna, för fred och för demokrati. För oss är det inte förenligt med att exportera vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, krigförande stater eller diktaturer. På dessa områden önskar vi att den svenska lagstiftningen skärps. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheterna för att exportera krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta bör som sin mening ge till känna. Den svenska lagstiftningen förbjuder export till krigförande stater. Dock visar regeringens skrivelse hur exporterar vapen till en rad stater som deltar i väpnande konflikter eller som befinner sig i inbördeskrig. är svårt att beteckna som något annat än ett land som befinner sig i krig genom sin militära närvaro i . Både och har blodiga inbördeskrig inom sina gränser. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska utformas så att det utesluter möjligheten för export av krigsmateriel till krigförande stater. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bland de stater som exporterade vapen till 2011 finns en rad diktaturer, t.ex. , , , , och . har starkt kritiserat denna export och menar att det borde införas ett demokratikriterium i den svenska lagstiftningen som utesluter export av krigsmateriel till länder som inte uppfyller grundkraven för en demokrati. För är mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. I behandlades frågan om ett demokratikrav skulle kunna ställas när det gällde krigsmaterielexporten. Utredaren menade dock att den var alldeles för svår att ta ställning till. Det är självklart svårt att i vissa fall dra en skarp gräns mellan demokratier och icke-demokratier: det finns demokratier med icke-demokratiska inslag och icke-demokratier som uppfyller enstaka av demokratins beståndsdelar. Införande av ett sådant kriterium kräver därför ordentlig utredning. Men ser inte, till skillnad från , att det skulle vara omöjligt att formulera ett demokratikriterium och att upprätta en rad grundkrav som länder måste leva upp till för att kunna köpa svensk krigsmateriel. Regeringen bör återkomma med ett förslag om att framtidens regelverk för svensk krigsmaterielexport ska innefatta ett demokratikriterium. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Följdleveranser avser kompletteringar till en tidigare genomförd export. Ursprungligen avsågs endast reservdelar, men begreppet har successivt utvidgats till att bestå av ett tiotal kategorier, exempelvis ammunition, uppgraderingar och besläktad materiel. Åtskilliga fall har uppmärksammats där har fortsatt att exportera vapen i form av följdleveranser trots att situationen i det berörda landet har förändrats i grunden. Enligt den praxis som utvecklats i stoppas följdleveranser endast om internationella vapenembargon införs. menar att det är ett alldeles för generöst förhållningssätt till följdleveranser; vi menar att följdleveranser måste kunna avbrytas i händelse av väpnad konflikt, om brotten mot de mänskliga rättigheterna tydligt ökar eller om en auktoritär regim tar makten i det berörda landet. Regeringen bör återkomma med en ny krigsmaterielutredning som ska se över riktlinjerna för följdleveranser av svensk krigsmateriel så att ett avtal kan brytas om förhållandena ändras betänkligt i ett mottagarland. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10Riktlinjer för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel I delas krigsmateriel upp i två kategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Som övrig krigsmateriel räknas en lång rad olika typer av krigsmateriel, från avancerade radarsystem och helikoptrar till jaktgevär och minröjningsutrustning. I ett par av dessa fall, som t.ex. minröjningsutrustning, kan det finnas goda skäl att ha mindre restriktiva riktlinjer än för krigsmateriel som kan användas i strid. Därför menar att det bör göras en uppdelning mellan KS och ÖK och att dessa ska omfattas av olika riktlinjer. menar att det finns ett stort behov av en översyn av vad som räknas som ÖK. Vi ser i flera fall goda skäl för att produkter som räknas som ÖK i stället borde klassificeras som KS och omfattas av mer restriktiva riktlinjer. Ett sådant exempel är radarsystemet Erieye, som räknas som ÖK och som är ett vapensystem som tydligt kan användas som en del i krigföring. Regeringen bör göra en översyn av riktlinjerna för vad som räknas som krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11PGU Politiken för global utveckling beslutade en enig riksdag om en politik för global utveckling. Genom beslutet fastställdes att alla politikområden, inklusive handel med krigsmateriel, ska främja mänskliga rättigheter och bidra till fattigdomsbekämpning. I skrivelse 2007/08:89 politik för global utveckling (PGU) konstaterade regeringen att väpnade konflikter utgör det allvarligaste hindret för utveckling i många fattiga länder. Detta till trots exporterade 2011 krigsmateriel till länder som brottas med stora utvecklingsutmaningar, exempelvis , , och . Som nämnts tidigare tillhör och fortfarande några av de största enskilda mottagarländerna för svensk krigsmateriel. Som vi visat tidigare är dessutom listan lång på länder där det förekommer grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna och där regimen köpt vapen från . anser inte att den svenska vapenexporten står i överensstämmelse med politiken för global utvecklings tydliga utgångspunkt: att alla politikområden ska präglas av ett rättighetsperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling. välkomnade PGU , men konstaterar tyvärr att arbetet med att omsätta PGU går alldeles för sakta. Den svenska vapenexporten är ett tydligt exempel på detta; regeringen gör få referenser till PGU i sin skrivelse. Vi menar att det borde vara en självklarhet att man genomför obligatoriska konsekvensanalyser utifrån PGU:s målsättningar varje gång man beviljar tillstånd för export av krigsmateriel. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på hur den svenska krigsmaterielexporten ska stämma överens med PGU och inte motverka en hållbar utveckling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 12Import och uthyrning av krigsmateriel kanske största utrikespolitiska tillgång är vår internationella trovärdighet. Men vår trovärdighet kan inte tas för given. Hur det svenska regelverket för krigsmaterielexport utformas och vilka länder vi exporterar till påverkar självklart hur vi uppfattas av vår omvärld. Men svensk handel med krigsmateriel handlar även om svensk import av krigsmateriel. Också denna är en viktig del av den svenska utrikespolitiken, men till skillnad från exporten av krigsmateriel är importen i det närmaste oreglerad. Detta har inneburit att i modern tid importerat krigsmateriel från bl.a. och . Det innebär att svenska skattemedel, via Försvarsmakten, gått rakt in i krigsmaterielindustrin i och . För är detta exempel på import som står i strid med målen för svensk utrikespolitik och som i grunden hotar vår internationella trovärdighet. Regeringen bör utarbeta ett regelverk för den svenska krigsmaterielimporten på samma sätt som det finns ett regelverk för export av krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Likaså menar att det ska finnas regler för uthyrning och utlåning av svensk krigsmateriel. För att illustrera behovet av detta kan nämnas att den svenska försvarsmakten före den USA-ledda koalitionens anfallskrig mot 2003 hyrde ut avancerad militär utrustning till den brittiska krigsmakten utan att man först informerade regeringen. Detta gjorde Försvarsmakten i en situation då det fanns anledning att befara att det verkligen skulle bli ett krig i . Det har även förekommit uppgifter om att Försvarsmakten lånat ut krigsmateriel till den israeliska armén. menar att det är orimligt att Försvarsmakten har möjlighet att låna eller hyra ut krigsmateriel till diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Tyvärr saknas regelverk på detta område. Regeringen bör därför omgående återkomma med förslag på att införa ett regelverk för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dagens krigsmateriellagstiftning omfattar handel med varor. Men dagens vapenexport inkluderar inte bara krigsmateriel i sig utan också olika former av tjänster kopplade till krigsmateriel. Projekt är ett tydligt exempel på detta. I detta fall handlade det i grunden inte om export av varor utan av tjänster. menar att denna lucka i lagstiftningen bör täppas till. Regeringen bör utvidga krigsmateriellagstiftningen till att omfatta handel med tjänster kopplade till krigsmateriel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beslut om tillstånd för utförsel och tillverkning av försvarsmateriel samt export av s.k. produkter med dubbla användningsområden fattas av den statliga myndigheten (). Vid nya avtal och då förhållandena i mottagarlandet förändras rådfrågas , som är en politiskt sammansatt rådgivande nämnd. Arbetet i är omgärdad med mycket restriktiv sekretess. Ledamöterna har inte tillåtelse att föra vidare de uppgifter de får vid möten med nämnden. Därför var det mycket märkligt att försvarsminister hävdade att partierna i blivit informerade om Projekt med hänvisning till att informerades . Hade representanterna i informerat sina partier om de uppgifter de fått hade de begått ett lagbrott. menar att transparensen måste öka i hanteringen av svensk vapenexport. Kraven på sekretess är orimligt höga, t.ex. borde det vara rimligt att kunna få information om hur de olika företrädarna i röstat i olika ärenden. Regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur tillståndsgivningen för export av krigsmateriel samt arbete kan bli mer transparent. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Delar av den svenska krigsmaterielexporten sker med statligt stöd. Bland annat har exportkrediter i flera fall utfärdats för att underlätta för den svenska krigsmaterielindustrin att exportera sina produkter. Historiskt finns många exempel på tvivelaktiga affärer som har finansierats med svenska krediter. utfärdade exempelvis () krediter i samband med en försäljning av tre kustbevakningsfartyg till Försvarsdepartementet i den då odemokratiska enpartistaten . Krediterna betalades aldrig tillbaka, och 2006 avsatte den borgerliga regeringen från biståndsbudgeten för att finansiera avskrivningen av dessa skulder, något som dessutom gjordes i strid med gällande internationella regelverk. De exportkrediter som EKN ger till krigsmaterielexport är oerhört generösa. Enligt EKN själv gav man exportkrediter på sammantaget till krigsmaterielexport. Siffrorna varierar mycket mellan åren. gick av alla krediter från EKN till att finansiera vapenexport. Försäljningen av radarsystem till låg då bakom den stora andelen. var andelen av exportkrediterna som gick till krigsmateriel betydligt mindre än , men en viktig orsak till detta var den nästan tredubblade ramen för EKN:s totala krediter. anser inte att det är rimligt att svenska skattemedel används för att i form av lån och krediter möjliggöra svensk vapenexport. Regeringen bör återkomma med ett förslag på att svensk krigsmaterielexport inte ska understödjas med exportkrediter eller andra former av statligt exportstöd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ser med stor oro på det ökade samarbetet inom EU på krigsmaterielområdet. Vi värnar en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik och menar därför att ska avbryta allt samarbete som bidrar till en vidare militarisering av EU.