mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Dels tillkommer kostnader för själva barnet, dels försvinner arbetsinkomster i form av lön då någon av föräldrarna ska ta hand om barnet . Ett samhälle med vettiga prioriteringar bör inte låta ekonomiska barriärer motverka barnafödande i ett läge där nativiteten redan är låg. ambition är att stärka föräldrapenningen i föräldraförsäkringen. Taket är redan så pass högt satt att de flesta inte kommer upp i det som det vore oklokt att öka antalet dagar, emedan även nyblivna föräldrar måste återvända till arbetsmarknaden. En förstärkning sker således smartast genom en höjning av ersättningsbeloppet. Mot slutet av budgetperioden når vi en förstärkning på från dagens nivå, vilket motsvarar extra i plånboken för en genomsnittsförälder då föräldrapenningen lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att höja föräldrapenningens ersättningsnivå. är ett parti för välfärd. Vår vision är ett återupprättat folkhem, där samhörigheten inte är baserad på klass utan på nationstillhörighet. Det finns förvisso flertalet åtråvärda projekt och idéer att satsa offentliga medel på, till gagn för människors välbefinnande. Våra offentliga medel är dock begränsade och av den anledningen är det också angeläget att förmå prioritera. På samma sätt som ett hus byggs från grunden måste även välfärden byggas på ett gediget fundament. Vi strävar efter att fokusera på välfärdens kärna skolan, vården och omsorgen. I detta kapitel beskriver vi våra ambitioner inom områdena skola, vård och äldreomsorg. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi inom området välfärd. Inom skolan kritiserar vi den tidigare genomdrivna kommunaliseringen och förespråkar istället ett återförstatligande. Vidare kritiserar vi regeringens sparbeting på gymnasieskolan och skjuter istället till medel, som vi satsar på ökad trygghet, antimobbningsverksamhet, fler vuxna i skolan, ökad studievägledning, ökade resurser till barn med särskilda behov, kunskapslyft i svenska och bättre skolmat. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi i syfte att stärka den svenska skolan. Inom vården är våra viktigaste reformer att införa en akut- och tillgänglighetsmiljard, syftandes till att minska väntetiden på en passande vårdinsats, samt att återställa det av regeringen höjda högkostnadsskyddet, till gagn för såväl sjuka som många äldre som numer tvingas lägga ut stora delar av sin disponibla inkomst på dyra läkemedel och sjukhusbesök. Vi satsar även på fler vårdplatser, förbättrad ambulanssjukvård, förbättrad palliativ vård, screeningprogram samt hälsoundersökningar för nyanlända. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi till att förstärka sjukvården. Inom äldreomsorg och äldrepolitiken generellt riktar vi de största satsningarna till att förstärka pensionärernas disponibla inkomster. Vi höjer garantipensionerna och höjer det förhöjda grundavdraget för personer på så vis att en genomsnittlig pensionär får, med vår politik, behålla netto mer . Vi satsar även på att stärka anhörigstödet, öka antalet trygghetsboenden och på en matreform. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka den svenska äldreomsorgen, varav går till att stärka de äldres disponibla inkomst. Svensk skola står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit stökigare, otryggare och mer segregerad. vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. Vi vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter, en skola där kritiskt och konstruktivt tänkande stimuleras och uppmuntras inte bestraffas. Vi avser att genom ökad resurstilldelning och en rad genomgripande reformer verka för att svensk skola åter blir en skola i världsklass. 9.2.1Kommunaliseringen av den svenska skolan Kommunaliseringen av den svenska skolan klubbades igenom med en svag majoritet i riksdag 1989 och sjösattes , trots ett massivt motstånd från bland annat lärarkåren och . Bakom beslutet stod Socialdemokraterna och kommunisterna. Det bör nämnas att trots att Styrningsberedningen (SOU 1988:20) konstaterade brister i det dåvarande systemet avrådde den också från en kommunalisering. vet vi att Styrningsberedningens farhågor besannats. konstaterar i sin tur att andelen obehöriga lärare i skolan har ökat som en följd av kommunaliseringen.80 81 Ett av de största problemen med kommunaliseringen är dock att dagens skola blivit allt mer ojämlik och segregerad. Det går inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll när det gäller tilldelningen av resurser till skolan. En rik kommun med ett bra skatteunderlag har naturligtvis lättare att satsa på skolan jämfört med en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Detta innebär således att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. Till detta kommer att kvaliteten i den svenska skolan försämrats avsevärt, vilket både och olika internationella undersökningar tydligt visar. Det är således ambition att åter låta staten ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan. 9.2.2Det fria skolvalet och friskolereformen Det fria skolvalets första steg togs 1990 då det blev möjligt för en elev att söka till en annan skola än den som låg närmast hemmet. Elever i skolans närhet hade dock förtur och andra elever fick börja endast i mån av plats; i annat fall var de tvungna att söka sig till en annan skola. stimulerades skolorna att skapa olika pedagogiska inriktningar och profiler. Den socialdemokratiska regeringens syfte med dessa båda förändringar var att inom det offentliga skolsystemets ramar möta en ökad efterfrågan på pedagogiska alternativ. Vid valet , som skolan kommunaliserades, fick en borgerlig regering med som skolminister. meddelade att ett systemskifte inom den svenska skolan skulle genomföras och att skolpolitikens mål nu var att erbjuda största möjliga valfrihet. Denna valfrihet skulle uppnås genom att det fria skolvalet utökades till att tillåta fristående skolor. Förutom en ökad valfrihet var tanken med att tillåta fristående skolor att öka föräldrarnas engagemang som skolorna skulle bli mer lyhörda gentemot såväl elever som föräldrar. Vidare framfördes att en ökad konkurrens mellan de olika skolorna och kommunerna skulle leda till en kvalitetshöjning inom skolväsendet. Tanken var också att det fria skolvalet skulle leda till ökad kostnadseffektivitet och effektivare resursanvändning. När friskolorna började etableras var den vanligaste ägarformen stiftelse eller ekonomisk förening och oftast hade varje ägare bara en friskola. har det dock blivit allt vanligare att friskolor drivs i aktiebolagsform inom större koncerner, vilka inte alltid har utbildning som sin kärnverksamhet. Fem koncerner kontrollerar av marknaden för fristående grundskolor och av marknaden för fristående gymnasieskolor och de har av den totala friskolebranschen.82 Det fria skolvalet och friskolereformen har kommit att innebära både för- och nackdelar för den svenska skolan. Detta konstateras också i utredning Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet . Friskoleförespråkare nämner ofta bara fördelarna, utan att ta upp de mycket allvarliga, och uppenbara nackdelarna. En av nackdelarna som nämner är att elever drabbas hårt om friskolor går i konkurs, något som kommer att bli aktuellt när elevantalet minskar kommande år som vi har en kraftig ekonomisk recession i Europa.83 fick regeringen igenom en ny skollag som bland annat innebär att skillnaderna mellan de kommunala skolorna och friskolorna har minskat. Trots detta finns det fortfarande stora skillnader mellan dessa båda skolformer: En skola har, till skillnad från en friskola, ett särskilt ansvar för att upprätthålla skolplikten. För att komma tillrätta med de problem som svensk skola brottas med vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge till exempel en viss pedagogisk profil, språkinriktning och så vidare för att en friskola ska få tillstånd att starta upp sin verksamhet. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor utan om att hitta en väl fungerande balans, vilket vi inte har . 9.2.3Uttag av vinst i friskolor Frågan om friskolor ska få ta ut vinst ur verksamheten har kommit att bli allt mer omdebatterad, detta inte minst sedan flera larmrapporter har visat på svåra missförhållanden i friskolor som tillåter detta. skriver att det är förekomsten av vinst som sänker lärartätheten, varpå det konstateras att friskolor som tillåter uttag av vinst bland annat har lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare.84 vill ta fasta på dessa åsikter och håller med om att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. Svensk skola är på väg att förvandlas till en miljardindustri där företag satsar pengar och tar hem vinster som i vilket annat företag som helst, bland annat genom lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. Dessa vinster kan dessutom flyttas utomlands. Vi anser dock inte att skolan kan betraktas som vilket annat företag som helst. Vi menar också att det går alldeles utmärkt att driva friskolor utan att ta ut vinst. I vårt grannland , som till skillnad från ligger i den absoluta toppen när det gäller elevers skolresultat, är det inte tillåtet med uttag av vinst. Även i och är det förbjudet för en privatskola att drivas i syfte att erhålla ekonomisk vinst.85 Vi menar att ska följa den linje som gäller i övriga , där friskolor inte får ta ut några vinster ur verksamheten. uppmärksammades ett fenomen kallat avknoppningar inom skolsektorn. Avknoppning som begrepp är något otydligt, men innebär vad gäller skolsektorn i korthet att en skola eller förskola överlåts till exempelvis personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Personalen driver den sedan vidare i samma lokaler, ofta med liten eller ingen förändring av själva skolverksamheten som sådan. Frågan om valfrihet och konkurrens får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid avknoppningar. I stället borde mer fokus läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten. Vidare menar vi att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan även irrationellt och oetiskt. Vi menar därför att det i lag ska införas ett förbud mot så kallade kommunala avknoppningar. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör detta. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och vara en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för ett genomförande av detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Det är viktigt att komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas tillvara. Därför menar vi att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har färre antal undervisningstimmar. Vi menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på. I regeringens höstproposition 2010/11:1 redogjordes planer för effektiviseringsvinster för att därmed kunna göra stora besparingar på gymnasieskolan. drogs således in från gymnasieskolan och till 2015 är avsikten att spara in . Regeringens motivering till dessa besparingar är att elevantalet kommer att minska något framgent, samt att en utrensning av antalet utbildningslinjer genomförts. Besparingarna av ett minskat elevantal är dock små och mycket osäkra, detta då ett minskat elevantal på enskilda skolor inte alltid innebär färre lärare. Besparingarna av ett minskat antal utbildningsprogram är på många skolor obefintliga, då de inte berörs alls av denna reform. Därför delar inte bedömningen att det går att göra sådana dramatiska besparingar på skolan utan att kvaliteten och skolresultaten blir lidande. Vi väljer därför att skjuta till medel för att motverka regeringens sparbeting. Vi avsätter 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att motverka regeringens besparingar. Kännetecknande för dagens skola är att elever förväntas lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts med redovisningar och olika typer av grupparbeten som det blir allt viktigare att lärande måste vara roligt. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera väl. Den kravlösa skolan riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever och barn med särskilda behov, eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål samt extra hjälp för att kunna prestera. Genom olika verktyg såsom betyg från årskurs fyra, en ökad satsning på barn med särskilda behov samt en återgång till en kunskapsinriktad skola förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid är svenska (skolor för nationella minoriteter undantagna). Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas, varför skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi till en kunskapssatsning med fokus på det svenska språket. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att förhöja kvaliteten på maten i våra skolor krävs en rejäl statlig satsning. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi till bättre skolmat. har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux. Vi efterfrågar även en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgott effektiv matchning kräver. Vi avsätter och totalt till bättre studievägledning. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan i form av framförallt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap ska motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran, varför det är av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Enligt en undersökning från har nästan var tredje lärare utsatts för våld eller hot om våld på sin arbetsplats.86 I själva verket handlar var tredje anmälan till om just skolan. En tidigare rapport från visar i sin tur att omkring hälften av landets lärare upplever att det blivit vanligare med hot och våld i svensk skola.87 Nästan var femte lärare oroas över att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld. hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning som gör gällande att av lärarna tvingas att ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att försöka skapa trygghet och studiero i klassrummet.88 Runt om i vittnar elever om ett hårdare skolklimat där elever företrädesvis flickor och unga kvinnor utsätts för tillmälen och sexuella trakasserier. Unga män berättar i sin tur om rån, misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Statistik från Barn- och elevombudsmannen visar att 45 000 skolelever från fjärde klass upp till gymnasiet uppger att de mobbas och trakasseras i skolan.89 I själva verket fördubblades anmälningarna om mobbning i skolan . Trots detta finns det ett stort mörkertal enligt Barn- och elevombudsmannen. Skolan är en arbetsplats, och eleverna har rätt att kräva en väl fungerande arbetsmiljö. Som ett led i detta arbete menar att elever som inte fungerar i skolsituationen ska kunna omplaceras även mot den enskilda elevens och förälderns eller föräldrarnas vilja. vill införa någon form av specialklasser där elever med manifesta sociala problem hänvisas för kortare eller . Detta för att på ett rimligt sätt påverka och korrigera dessa elevers beteende genom att ge dem rätt stöd, som övriga elever ges möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi på temat fler vuxna och trygghet i skolan. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, och då framförallt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning, men även psykiskt och fysiskt välbefinnande. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Det kan exempelvis ske genom att det inrättas en så kallad klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande ska uppmuntras inte bestraffas. Vidare bör etik och moral betonas mer , så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Modersmålsundervisningen främjar inte assimilationen till det svenska samhället, och dess effekter för inlärning av det svenska språket är tveksamma. Kommunerna eller staten bör inte stå för kostnaderna för modersmålsundervisningen då det är ett intresse för den enskilda familjen. är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen men vi yrkar på att skollagen ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, undantaget för de nationella minoritetsspråken.90 Kostnaderna för modersmålsundervisning beräknas till per elev och år.91 Antalet berättigade till modersmålsundervisning var /11 181 000 elever.92 Totalkostnaden om alla elever valde att delta i modersmålsundervisningen skulle då bli . Däremot är det enbart drygt hälften () av de berättigade som även deltar i undervisningen.93 Vi skapar ett utrymme på och totalt genom att reformera den nuvarande modersmålsundervisningslagstiftningen och ta bort det kommunala tvånget att erbjuda modersmålsundervisning. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras, att vi utvecklar och förnyar sjukvården, att kroniska sjukdomar behandlas inom rimlig tid och att patienter får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Allt detta så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet och få möjligheten till ett fullgott liv även i fortsättningen. Det är för oss axiomatiskt att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla medborgare efter behov. presenterar nedan ett antal förslag till åtgärder som vi avser att prioritera. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi till att förstärka sjukvården. 9.3.1En akut- och tillgänglighetsmiljard Det ligger i allas intresse att vi har en väl fungerade akutsjukvård i . Detta förutsätter att vi kan ha en stor tillit till att våra ambulanser kommer fram , har rätt information och att personalen har rätt utrustning för att hjälpa de som är i störst nöd. En akutmottagning med sämre funktion har återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet och äventyrar därmed hela sjukvårdsorganisationen. Patienternas tilltro kan minska då de oftast under stark oro eller stress måste spendera tid i väntan på att få vård efter att ha anlänt till akutmottagningen. Detta kan lätt leda till att medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården i sin helhet äventyras, något som anser vara oacceptabelt. Det är inte rimligt att en person i stort behov av sjukvård, oavsett orsak, kan tvingas vänta uppemot på en akutmottagning.94 Målet för hela sjukvården måste vara att alla som söker sig till akutvård ska få en diagnos. Ingen ska behöva vänta på passande vårdinsats. ska alltså patienten få behandling och kunna återvända hem, bli inskriven på annan klinik eller hänvisad till annan vårdenhet. För att vi ska kunna uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutvård vill satsa mer på att utveckla och införa fler snabbspår inom vården. Den absolut största vikten ligger på att det finns väl utrustade ambulanser. Genom att skapa förutsättningarna för att ha den modernaste högteknologin och specialistutbildade ambulanssjuksköterskor som får använda sig av sina kunskaper fullt ut blir ambulansen den första viktiga länken i vårdkedjan. Behandling och kommunikation med sjukhus kan då påbörjas direkt i ambulansen och patienten kan tas till rätt avdelning, utan att behöva passera akutmottagningen.