mot · H002Fi303 · 2012-10-05 00:00:00 — Vi satsar på att förbättra stödet till människor med psykiska besvär och sjukdomar och till unga. Vi vill också se över stödet till handikapporganisationer samt se förstärkt verksamhet för sällsynta sjukdomar. Det grunda fokus som regeringen har i den så kallade kömiljarden vill vi i stället omvandla till en hälsomiljard där landsting som har ambition att arbeta hälsofrämjande och långsiktigt för att minska köer och öka tillgänglighet i vården kan söka anslag. För unga människor upp till vill vi införa fri tandvård. Vi säger nej till den indexering som regeringen vill införa när det gäller högkostnadsskyddet för hälso- och sjukvård, taket för läkemedel och även den föreslagna höjningen av högsta egenavgift för slutenvårdsplater . Förslaget slår mot dem som har det svårt ekonomiskt; det är märkligt att regeringen föreslår indexering av högkostnadsskydd som man inte vill ha samma princip för arbetslöshetsförsäkringen. Vi avslår förslaget såsom det presenterats i årets budgetproposition. För är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. Kulturen förhöjer människors livskvalitet. Kulturen är en del av välfärden och demokratin, och genom bättre villkor för kulturskapare skapar vi förutsättningar för ett rikt kulturliv i . satsar de kommande fyra åren på kulturarbetares villkor. Deras arbetsvillkor och tillgång till trygghetssystem är en viktig kulturpolitisk fråga. Dessutom gör vi satsningar för en mer sammanhållen nationell bibliotekspolitik. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. Grön skatteväxling, det vill säga ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete, gynnar både klimatet, jobben och ekonomin och är ett viktigt långsiktigt mål för skattepolitik. Skattepolitiken ska vara omfördelande. Omfördelningen i samhället sker genom de allmänna socialförsäkringarna och skattesystemet tillsammans. anser att det är rimligt med en progressivitet i skattesystemet så att de som tjänar mest också betalar en större andel av sin inkomst i skatt. är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. vill att det görs en ny bred skatteöversyn. är det den senaste stora skatteöversynen. Stora förändringar har skett både i samhället och skattesystemet och det finns därför flera skäl till varför en större översyn behöver göras igen. 28.1.1Sänkt skatt för ensamstående föräldrar Ensamstående föräldrar med barn lever ofta i en ansträngd ekonomisk situation, vilket inte minst drabbar barnen. För att underlätta den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar med barn föreslår att en ny skattereduktion införs. Skattereduktionen är och utgår till alla föräldrar som i sin skattedeklaration ansöker om skattereduktionen och kan styrka att deras barn bor hos dem hela eller delar av året. En skattereduktion enligt denna modell är ett träffsäkert sätt att förbättra för ensamstående som man undviker att skapa negativa marginaleffekter. 28.1.2Sänkt skatt för pensionärer föreslog sänkt skatt för pensionärerna redan i vår förra budget eftersom vi anser att det är viktigt att stärka pensionärernas ekonomiska situation och minska klyftan i beskattning av pension och arbetsinkomster. Således ställer vi oss positiva till regeringens skattesänkning för pensionärer. 28.1.3Avtrappat jobbskatteavdrag för höginkomsttagare anser att det är viktigt att människor har goda och stabila förutsättningar för att kunna planera sin privatekonomi. Det är också positivt att göra det lönsammare att arbeta och att skapa goda villkor för löntagare. anser i linje med detta att de senaste årens sänkningar av inkomstskatten för vanliga löntagare ska ligga kvar. Vi föreslår däremot en avtrappning av jobbskatteavdraget på månadsinkomster från . De med en månadslön på behåller alltså hela jobbskatteavdraget och berörs inte av detta förslag. Vid en månadslön på minskas jobbskatteavdraget med . Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en månadslön på . Ökad skatt/mån 28.2.1Generell sänkning av arbetsgivaravgifterna För är det högt prioriterat att skapa nya jobb och en av de mest jobbhämmande faktorerna är arbetsgivaravgiften. föreslår därför en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna . Genom sänkta kostnader för arbete skapas utrymme för företagen att anställa. 28.2.2Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag skapar nya jobb För är det högt prioriterat att skapa nya jobb och en central del i detta är att förbättra förutsättningar för småföretagande. företagare anser att den höga arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret är de två största hindren för att nyanställa. föreslår därför att arbetsgivaravgiften sänks på en lönesumma upp till maximalt . En motsvarande nedsättning av egenavgiften görs för egenföretagare. Förslaget gynnar alla företag, oavsett storlek, men har en utformning som särskilt underlättar för de mindre företagen. För ett litet företag kan detta sänka kostnaden med . Vi föreslår även att sjuklöneansvaret för företag med tio anställda eller färre slopas. Reformen minskar småföretagens risker och ökar deras möjligheter att utvecklas och anställa. Dessutom bidrar förslaget till att minska företagens regelkrångel avsevärt och underlättar för arbetssökande med lång sjukdomshistoria eller funktionsnedsättning att få en anställning. 28.2.3Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga slopas och ersätts med helt avskaffad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga Ungdomsarbetslösheten är ett av samhällets största problem. För att underlätta för unga arbetslösa att få jobb vill vi helt avskaffa arbetsgivaravgifterna för den som anställer en arbetslös ungdom mellan . Denna reform kostar . Den nuvarande halverade arbetsgivaravgiften för unga är ineffektiv och mycket kostsam. förslag är betydligt mer träffsäkert eftersom det endast går till unga som saknar jobb. 28.3Styrmedel i klimat- och energipolitiken Klokt utformade ekonomiska styrmedel, som miljöskatter som låter förorenaren betala, är erkänt kostnadseffektiva verktyg. Det samhällsekonomiskt mest effektiva styrmedlet i klimatpolitiken är koldioxidskatten. Vi anser att den bör användas mer aktivt för att minska utsläppen av koldioxid och därmed skapa möjligheter för att ta sitt klimatansvar, att nå klimatmålen och att begränsa den globala uppvärmningen. Även andra klimat-, miljö- och energiskatter måste användas på ett klokt sätt. För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället, och ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterat, föreslår vi att koldioxidskatten höjs med 2013. Detta motsvarar per liter på bensinpriset. Förslaget överensstämmer med det förslag som Klimatberedningen föreslog och som alla sju partierna i beredningen var överens om. Precis som Klimatberedningen vill vi också räkna upp koldioxidskatten med BNP-utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. 28.3.2Höjd vattenkrafts- och kärnkraftsskatt Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som vida överstiger produktionskostnaderna. Elkraftsproducenternas (kärnkraft och vattenkraft) stora vinster blir ännu större tack vare att handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el, som de inte behöver betala för några utsläppsrätter. Vi föreslår att effektskatten på kärnkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Vi föreslår också att fastighetsskatten på vattenkraft höjs så att nettointäkten för staten blir . Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp. har flyget införlivats i handeln med utsläppsrätter. Som systemet är utformat kommer det att få en högst marginell påverkan på flygets klimatpåverkan och totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin, inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Vi vill införa en flygskatt . Avgiften baseras på att flyget ska betala sina koldioxidutsläpp på samma nivå som biltrafiken. 28.3.4Koldioxidskatt på torv införs är undantagen koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas så att torv beskattas på samma vis som andra fossila bränslen. 28.3.5Skatt på fluorerade växthusgaser införs Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en ny skatt på fluorerade växthusgaser. Syftet med skatten är att stimulera utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium för att få bort de fluorerade gaserna. föreslår att en miljöskatt för dessa fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den del av industrin som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. anser att konstgödselskatten bör återinföras på samma nivå som den var innan regeringen avskaffade den. Skatten behövs för att minska utsläppen av näringsämnen och miljögifter från jordbruket. Medlen ska återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. 28.3.7Höjd skatt på bekämpningsmedel Användningen av bekämpningsmedel är fortsatt för hög i landets jordbruk. För att bryta denna utveckling vill vi dubblera skatten på bekämpningsmedel. På så sätt får näringen betala kostnaden för sin miljöpåverkan och övergången till ekologiskt lantbruk stimuleras. Återvinning och återanvändning av material är mycket mer energibesparande än att elda upp det. vill därför införa en skatt på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning. Vi vill återinföra den gamla skattemodellen tills vidare i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig utredning om nya styrmedel i avfallspolitiken. När bestämde att lägga en extra skatt på kooperativ vindkraft, så kallad uttagsskatt, föll intresset för att bli delägare i ett kooperativt vindkraftverk som en sten. För att lösa problemet vill utreda begreppet marknadspris för kooperativ el, vilket avgör om elen ska uttagsbeskattas. vill införa en lastbilsskatt på i genomsnitt per kilometer. Syftet med skatten är att lastbilstrafikens miljökostnader ska synas i priset på transporter. Skatt låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. minskas den konkurrenssnedvridning som finns mellan transporter på järnväg och väg eftersom vägtransporterna inte betalar sina verkliga kostnader. Skatten ska differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheten för båt- eller järnvägstransporter saknas. Detta gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. Ett antal länder i har redan infört en liknande avståndsbaserad avgift för tunga fordon. I samband med att lastbilsskatten införs avskaffas eurovinjettskatten. anser att det nu är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. På de klimatvärsta bilarna läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, medan de något mindre effektiva bilarna får en mindre bonus. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som beaktar olika bränslens påverkan på luftkvaliteten kan också behövas. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt. 28.3.12Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar Eftersom vi inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse ut. Reformen fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt bil under det nuvarande regelverket. 28.3.13Reformerad förmånsbeskattning för bilar vill anpassa förmånsbeskattningen till vårt förslag om snålbilstrappa. Därför vill vi avskaffa det nuvarande systemet, och istället koldioxidrelatera förmånsbeskattningen så att den som väljer en förmånsbil med låga koldioxidutsläpp premieras. En komponent som styr mot förnybara bränslen, likt dagens nedsättning för gas- och elbilar, kommer att finnas kvar i vårt system. 28.3.14Nej till slopad koldioxidskatt på kraftvärme motsätter sig avskaffandet av koldioxidskatt på kraftvärme. Energiskatten på diesel är lägre än den på bensin. En utfasning av den här energiskattesubventionen inleddes och MP föreslår att denna utfasning fortsätter 2015. Vi föreslår därför att energiskatten på dieselskatten höjs med per liter 2015 och att fordonsskatten sänks för dieselbilar. 28.4.1Utvidgat och energismart ROT-avdrag föreslår att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Vi föreslår även att ett energismart ROT-avdrag införs för ägare av flerfamiljshus. Det nya ROT-avdraget ska också kunna gå till skollokaler. 28.4.2Sänkt skatt på studentkorridorer Brist på studentbostäder och höga kostnader för den som fått bostad är allvarliga problem som drabbar tusentals studenter . föreslår att fastighetsskatten för studentkorridorer förändras så att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Ett rum i en studentkorridor beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. En stor lägenhet har alltså samma avgift som ett litet studentrum . tycker inte att det är rimligt. har föreslagit att varje studentkorridor ska beskattas som en bostad i stället för att som ta ut en avgift för varje rum. Vi ställer oss bakom detta förslag. Om den sänkta skatten används till att sänka kostnaden för de boende så skulle detta kunna innebära i sänkt hyra . Men framförallt ger det bättre ekonomiska förutsättningar för byggande av fler studentbostäder. 28.4.3Ja till ytterligare steg i halverad moms för tjänstesektorn ställer sig positivt till den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. 28.4.4Nej till avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet avvisar fortsatt avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer som bedriver hjälpverksamhet. Vi anser att regeringens förslag är olyckligt utformat eftersom avdragsrätten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar, rättighets- eller miljöorganisationer. Vi är också oroliga för att förslaget kan få till följd att föreningsstödet dras ner. Bolagsskattesatsen har betydelse för multinationella företags investerings- och lokaliseringsbeslut och var företagen väljer att redovisa och beskatta vinst. Skattenivåns relation till övriga och har därmed betydelse för produktion och sysselsättning i . behöver inte ha lägsta bolagsskatt men dagens nivå kan vara skadlig för industrins konkurrenskraft. föreslår därför att bolagsskatten sänks med en procentenhet. motsätter sig RUT-avdrag för läxhjälp och föreslår istället att avsätts för stöd till ideella organisationers arbete med läxhjälp. På så sätt får alla barn tillgång till läxhjälp oavsett föräldrarnas inkomst. föreslår att statens skatteintäkter beräknas enligt tabellen nedan54 (i jämförelse med budgetpropositionen ). Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (MP) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 28.4.8Förslag till skatter (konsoliderat för offentlig sektor) I tabellen nedan redovisas effekten av skatteförslagen från avsnitt 28 konsoliderat för offentlig sektor. Intäkter och skatter () Nej till nedsättning av socialavgifter för unga för småföretag och egenavg. Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga Höjd koldioxidskatt 2012, BNP-uppräkning till (till på bensinpriset) Flygskatt (införs ) Återinförande av skatt på konstgödsel Höjd skatt på bekämpningsmedel Slopad uttagsbeskattning av vindkraft Lastbilsskatt (1,/km i genomsnitt, ) Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar pga Reformerad förmånsbeskattning (koldioxidrelaterad) Förändrat ROT-avdrag (energieffektivisering, flerfamiljshus) Minskad fastighetsskatt för studentkorridorer Nej till avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer Halverad cykel- och klädreparationsmoms Utökat ROT-avdrag till att omfatta rep. Nej till sänkt bolagsskatt föreslår utgiftsramar samt en preliminär beräkning för åren 20142016 (i jämförelse med budgetpropositionen ) enligt tabellen nedan. Avvikelse från regeringen (MP) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto I tabellen nedan redovisas en beräkning av finansiellt sparande i offentlig sektor till följd av förslag till statsbudget samt preliminära beräkningar för 20142016. Den offentliga sektorns finanser (MP) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) föreslår utgiftstak för staten , 2014, 2015 enligt tabellen nedan. Vi föreslår ett preliminärt utgiftstak också enligt tabellen nedan. Utgiftstak för staten (MP) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Utgiftstaket blir därmed , och . 32Utgifter fördelade på utgiftsområden I tabellerna nedan redovisas förslag till anslagstilldelning samt en preliminär beräkning för åren 20142016 (i jämförelse med budgetpropositionen ). En detaljerad redovisning av samtliga utgiftsförslag finns i kommittémotioner för respektive utgiftsområde. Avvikelse från regeringen (MP) Levande sjöar och vattendrag Överförs till UO4 Ny integritetsskyddsmyndighet Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Statens lönekostnader (slopad nedsättning för unga) pga. sänkt arbetsgivaravg. Lönekostnad för staten pga. sänkt arbetsgivaravg. Jämställda löner i staten Särskild utredningsmyndighet för polisers brott Utbildning mäns våld mot kvinnor Utbildning mäns våld mot kvinnor Ombud för barn i vårdnadstvister Samarbete Kriminalvården och kvinnojourer Stöd kommuner försöksverksamhet kontaktgrupper för brottsoffer Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Arbete med cyberhot och it-säkerhet Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Alternativ och komplementärmedicinskt register Utökad satsning och utveckling av personliga ombud Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Slopat sjuklöneansvar för företag upp till tio anställda Bättre sjukpenning: ersättning Golv sjukpenning motsvarande golv i a-kassa (/dag) Förändring till följd av höjd a-kassa Förbättrad tillgänglighet och service, utökat ansvar sjuklöner Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Underhållsstöd höjs med /mån Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Skolsatsning mot rasism hos Forum för levande historia Nej till satsning utanförskapsområden, flyttas t UO 16 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Traineeplatser i näringsliv och välfärd Stimulans sommarjobb 1617-åringar subvention Navigatorcentrum, samverkan AF och kommunerna Handledarutb./kompetensutv. Tillägg student med barn, /barn , 35 år Studiemedel 1 000 pl KY och 2 500 pl Komvux Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. : Forskning och forskningsinformation Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Bidrag till frivilligorg. Utökad rätt till modersmålsundervisning Satsning studie- och yrkesvägledning Stimulansbidrag barnomsorg obekväm arbetstid Fler platser yrkesutb. Ökat antal lärarledda timmar Nej till studieavgift för utländska studenter Rekrytering av internationella forskare Ökad forskningsanknytning i grundutb. Sfi-satsning flyttat fr UO 13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Ersättningar och bidrag till konstnärer Fördubblat anslag till utställningsersättningar Fristäder för hotade författare Musik-, dans- och teaterallianserna Höjning av biblioteksersättningen till Folkhögskolornas allmänna linje, 3 000 platser Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Fonden för fukt- och mögelskador Stöd till fristående konsumentorg. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Planeringsstöd för vindkraft m.m. Drift och underhåll järnväg Godspott inkl. lågtrafikerade banor Miljö, trimning, forskning Nej till höjda banavgifter Stöd för inköp och underhåll av tågfordon återinförs Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Inrättande av djuretisk ombudsman 3R-center för alternativ till djurförsök Underlätta samverkan mellan skola och näringsliv Demo- och pilotanl. Program minska oljeanv. Riskkapital sådd- och komm.fas Utveckling och samordning ekoturism Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Kompensation till kommunerna (slopad nedsättning för unga) Ekonomisk reglering minskade statsbidrag pga höjd a-kassa Ekonomisk reglering minskade statsbidrag pga sänkt a.avgifter (netto)