mot · H002U206 · 2012-09-25 00:00:00 — En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt 4En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt Iran3 5Presidentvalet och den ökande repressionen4 6Situationen för de mänskliga rättigheterna5 6.1Etniska och religiösa minoriteter5 6.2Fackliga rättigheter och företagens ansvar6 8Militära hot från och USA9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, konsekvent ska uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, ska kräva att alla politiska fångar friges och att FN:s rapportör för de mänskliga rättigheterna i beviljas inresa i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, ska uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriterier för mänskliga rättigheter och transparens i exportfrämjande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, i alla sina kontakter med ska uppmärksamma kvinnornas situation i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, ska agera för att lever upp till sina internationella åtaganden när det gäller barns rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, i sina kontakter med ska uppmärksamma hbt-personers situation i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att respekterar sina åtaganden i enlighet med icke-spridningsavtalet och att frågor som rör nukleära program hanteras inom ramen för FN. 1 Yrkande 5 hänvisat till NU. är utan tvekan en av vår tids hårdaste diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. har uppmärksammat situationen i . Vi har genom motioner, interpellationer, skriftliga frågor och på demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och hbt-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner). Det är övertygelse att kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt . må vara ett litet land i norra , men det går många band mellan vårt land och , inte minst genom de tusentals iranier som fått en från förtryck i vårt land. 4En svensk utrikespolitik för ett fritt och demokratiskt ser att kan spela en roll för att ge stöd till de iranier som med stort mod och under hot om förföljelser i och utanför kämpar för ett demokratiskt och fritt . I detta arbete bör utnyttja alla de kontakter vårt land har med , både bilateralt men också multilateralt. bör också utnyttja den djupa kunskap och det starka engagemang som finns bland de många invandrade med iranskt ursprung i . politik mot måste bygga på de mänskliga rättigheterna och det iranska folkets rätt att i fria och demokratiska val välja sina ledare och i vilken riktning landet ska gå. En sådan politik får inte skymmas av ekonomiska egenintressen. Tyvärr har inte hållning alltid varit konsekvent och trovärdig. avvisas flyktingar som flytt undan regimens förtryck i . Genom de svenska myndigheternas exportfrämjande verksamhet stöds svenska företag som investerar i . Och vid president senaste presidentinstallation, , deltog den svenske ambassadören trots att installationen föregåtts av omfattande folkliga protester som regimen slagit ner med stor brutalitet. anser att , likt flera andra EU-länder, inte borde ha deltagit. ska som enskild stat, såväl som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Presidentvalet och den ökande repressionen hölls det senast presidentval i . Fyra kandidater ställde till en början upp i valet: den sittande presidenten samt , och . När valet var över kom ett snabbt besked om att den sittande presidenten vunnit, men strax därefter kom också häftiga anklagelser om valfusk från främst och hans anhängare. Om valfusk förekom och i så fall i vilken omfattning är fortfarande oklart, däremot vet vi med säkerhet att presidentvalet i aldrig var ett fritt och demokratiskt val. Redan före valdagen hade förbjudit den överväldigande majoriteten av alla kandidater att ens kandidera, t.ex. diskvalificerades samtliga kvinnor som kandiderade redan på förhand. sitter både och samt deras fruar i husarrest. Stora demonstrationer följde i och andra stora städer. Dessa demonstrationer var omfattande och fredliga till sin karaktär. Säkerhetstjänsten ingrep snabbt mot demonstranterna med stor brutalitet. Många av demonstranterna sårades och dödades av säkerhetstjänst och milis. Den internationella opinionen reagerade kraftigt på regimens brutalitet och runt om i världen arrangerades en lång rad stora demonstrationer och manifestationer för att visa solidaritet med demonstranterna. deltog vid en lång rad av dessa demonstrationer i . I efterhand har regimen släpat demonstranter och oppositionella inför rätta i ett rättssystem som inte förtjänar namnet. saknar de anklagade försvarsadvokater och domarna går regimens ärenden. rapporterar om både tortyr och våldtäkter i de iranska fängelserna. Efter att protesterna slagits ner har repressionen ökat i . Förtrycket har skärpts på flera områden , med ett kraftigt ökat antal avrättningar och arresteringar. Den regimtrogna attackerar allt oftare människor och organisationer som uppfattas som oppositionella. har utsett en specialrapportör för de mänskliga rättigheterna i , men regimen har vägrat honom inresa. bör som enskilt land, såväl som medlem av EU och FN, kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för mänskliga rättigheter beviljas inresa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det som inträffade har på ytan inte förändrat mycket i . Ahmedinejad sitter kvar på sin post som president. Diktaturens makt är till synes obruten. Likafullt har något mycket betydelsefullt inträffat. Det folkliga motståndet mot en diktatur som konsekvent använt sig av våld för att tygla oppositionen har visat sig öppet. Människorna har satt sig över sin rädsla för regimens grymheter. Genom att hundratusentals iranier gått ut på gatorna och visat varandra, regimen och omvärlden att de inte accepterar ett liv i förtryck så har de inlett nedräkningen mot ett fritt och demokratiskt . Demonstrationerna har heller inte upphört, tvärtom fortsätter iranier att protestera mot regimen. Inte sällan sker protesterna trots de mycket stora risker som deltagarna tar. 6Situationen för de mänskliga rättigheterna För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, press- och yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändiga för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. står upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks och inskränks. Det är vår utgångspunkt när vi analyserar situationen i . uppfyller inte de nödvändiga kraven som måste ställas på en demokrati. Press- och yttrandefriheten är obefintlig, journalister fängslas, oberoende webbsidor blockeras, media hotas och bokutgivningen är kraftigt reglerad. Oberoende organisationer och rörelser möter stora begränsningar i sin verksamhet, om de får verka överhuvudtaget. Dödsstraff är vanligt förekommande. Enligt Amnesty avrättades mer än 600 personer i . Två exempel bland många är de unga kurdiska männen Loghman and Zanyar som dömdes till döden genom offentlig hängning. Rättegången uppfyllde inte kraven på rättssäkerhet och uppges bara ha varat . Zanyar var dessutom bara när han enligt domstolen skulle ha begått det brott han anklagas för. 6.1Etniska och religiösa minoriteter etniska minoriteter, bl.a. kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för sina rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, bahaier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. Rapporterna är många om hur t.ex. sunnimuslimska religiösa ledare fängslats och avrättats . ska som enskilt land, såväl som medlem av EU och FN, uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2Fackliga rättigheter och företagens ansvar Fackliga rättigheter är universellt erkända mänskliga rättigheter i arbetslivet, trots det är det inte tillåtet att organisera sig i eller starta fria och oberoende fackföreningar i och någon strejkrätt existerar inte. Trots det förekommer strejker och försök att bilda fria och oberoende fackföreningar. Regimen har bemött detta med en allt grövre repression. En av många fackliga aktivister som fängslats är , ordföranden för facket på bussbolaget i , som dömdes till fängesle för hot mot nationens säkerhet och propaganda mot staten. Han släpptes dock efter omfattande internationella protester . Många fackligt aktiva hade inte samma tur. Flera ledare i sitter t.ex. fortfarande fängslade. avrättades den fackligt aktive läraren efter anklagelser om att ha hotat den nationella säkerheten. är drygt 90 svenska företag verksamma i , bl.a. ABB, Tetra , Alfa och . Efter de folkliga protesterna 2009 uppmärksammade nyhetsbyrån att svenska och brittiska sålt övervakningsutrustning till . Enligt oppositionella i bidrog utrustningen från till att regimen kunde spåra upp människor som deltagit i protesterna genom deras telefonsamtal, sms och mail. Oppositionsjournalisten menade att Det är dödshandel när dessa företag sätter den här teknologin i diktaturers händer. Det är avgörande att även det svenska näringslivet agerar i enlighet med målsättningarna om en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. Svensk handel och investeringar får aldrig bidra till att stärka regimens grepp om . Den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om detta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bedriver en omfattande exportfrämjande verksamhet. Det sker i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som , , , och , SEK. Bland annat Amnesty har kritiserat denna verksamhet för att den inte tydligt kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. 2011 utfärdade EKN garantier för svenska företag som investerade i för . Det innebar att detta år kom på fjärde plats, efter , och , när det gäller EKN:s utfärdade garantier. tror inte att ett förbud mot investeringar i eller handel med skulle gynna kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Men vi anser att man måste iaktta stor försiktighet när man handlar med eller investerar i ett land som . exportfrämjande får aldrig bidra till att regimen i gynnas eller att brott mot de mänskliga rättigheterna begås. Tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och verksamheten behöver bli mer transparent. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I är förtrycket av kvinnorna institutionaliserat och genomsyrar hela samhället, inklusive lagstiftningen. Under den rådande regimen behandlas kvinnor som en andra klassens medborgare. Kvinnor har inte samma rättigheter som män vad gäller äktenskap, skilsmässa, vårdnaden av barn eller i arvsrätten. Om kvinnor utsätts för brott och kommer till skada utmäts lägre straff än om brottsoffret är en man. Ett vittnesmål från en kvinna i domstol är bara värt hälften av vittnesmålet från en man. Polygami, månggifte, är tillåtet för män men inte för kvinnor. Män har också en odiskutabel rätt att skilja sig från sin hustru, medan kvinnor saknar motsvarande rätt. I förekommer även våld och förtryck i hederns namn, ett samhällsproblem som regimen ignorerar. Trots det omfattande förtrycket av de iranska kvinnorna har utgjort en mycket viktig och stark del av kampen mot den iranska regimen. Regimen har bemött kvinnornas kamp för sina rättigheter med hård repression. En demokratisering av förutsätter att all kvinnofientlig lagstiftning avskaffas. modiga kvinnorörelser förtjänar allt stöd. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat, såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma kvinnornas situation i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna i omfattar också barns rättigheter. Barnarbete är ett omfattande problem i och det finns rapporter om allt mer trafficking med barn. Även om den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap numera är , kan fäder ansöka om tillstånd för att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder och med män som är betydligt äldre än flickorna. Enligt iransk lag blir flickor straffmyndiga och pojkar . Det finns omfattande rapporter om hur barn utsätts för utomrättsliga försvinnanden, arresteringar, tortyr och till och med dödsstraff. har utmärkt sig även bland länder som genomför dödsstraff genom att avrätta barn. Enligt Human Rights Watch avrättades tre barn i . 2011 avrättades tre barn i , och skedde avrättningen offentligt, enligt Human Rights Watch. ratificerade 1994, men med en reservation om att inte kommer att följa konventionen om den kommer i konflikt med nationell lagstiftning och islam. bör som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN agera för att lever upp till sina internationella åtaganden gällande barns rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Att få uttrycka sin sexualitet och sin könsidentitet är grundläggande mänskliga rättigheter, rättigheter som också omfattar homosexuella, bisexuella och transpersoner. Detta är rättigheter som allt annat än respekterar samkönade relationer bestraffas med både fängelse, piskstraff och döden. Det är tillåtet att genomgå könskorrigerande operationer i , men trots det rapporterar att transpersoner trakasseras av polis, fängslas och utsätts för tortyr. Human Rights Watch säger att regimen skapat en terroratmosfär för hbt-personer i hela . Åtskilliga hbt-personer har dömts till döden p.g.a. sin sexualitet eller könsidentitet, som president hävdar att homosexualitet inte existerar i . avrättades t.ex. tre män i Karounfängelset i för sodomi. Det mest konkreta kan göra för hbt-personer är att upphöra med att avvisa hbt-flyktingar tillbaka till landet, vilket skamligt nog sker. har i en rad sammanhang protesterat mot dessa avvisningar. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat, såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma hbt-personers situation i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vision är en värld utan kärnvapen; vi arbetar därför för att de nuvarande kärnvapenmakterna ska avveckla sina innehav och mot att fler länder skaffar sig kärnvapenkapacitet. motsätter sig därför att skaffar sig kärnvapen. Det är oklart om har ambitionen att skaffa kärnvapen eller om de har kapacitet att göra det. Klart är dock att har dragit sig undan kraven från det internationella atomenergiorganet, , om obegränsade inspektioner av landets kärnanläggningar. På grund av detta har FN och EU infört sanktioner mot landet. Sanktionerna har dels varit riktade mot enskilda företag och personer i ledande ställning, dels mot landets oljesektor. EU och har exempelvis infört embargon mot oljesektor. har varit tveksamt till delar av dessa sanktioner. Vi anser att sanktioner generellt bör vara riktade och inte slå mot befolkningen i ett land, erfarenheterna från oljesanktionerna mot förskräcker. Genom de nuvarande sanktionerna har vanliga iranier i stor utsträckning drabbats, bl.a. genom höjda matpriser. Dessutom har iranska medborgare utestängts från vissa högskoleutbildningar i och det har blivit mycket svårt att skicka pengar mellan och . Inom EU har det funnits krafter som velat att unionen ska lämna det multilaterala arbetet och i stället gå före och införa egna striktare sanktioner mot . anser att det är viktigt att frågan om kärnvapenspridning behandlas inom FN och att världssamfundet agerar gemensamt på området. Vi vill stärka och vill att tydligt ska agera för att öka respekten för NPT (icke-spridningsavtalet). har undertecknat NPT och världssamfundet måste nu agera enat för att förmå att leva upp till sina åtaganden enligt avtalet. Rekommendationerna från för nedrustning av nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen kan i detta arbete vara viktiga verktyg. ska verka för att respekterar sina åtaganden i enlighet med icke-spridningsavtalet och att frågor rörande nukleära program hanteras inom ramen för FN. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Militära hot från och har och , under presidenttid, mer eller mindre öppet hotat att militärt angripa för att slå ut landets kärnkraftsanläggningar men också för att störta regimen. Det har avslöjats att åtminstone haft långtgående planer på militära attacker mot . Vid ett eventuellt maktskifte i Vita huset skulle risken öka för att skulle stödja en väpnad attack på . har starkt motsatt sig varje tanke om ett militärt ingripande mot . Ett militärt angrepp skulle med största sannolikhet skapa en oöverblickbar humanitär katastrof och leda till en kraftig destabilisering av hela regionen. Vi vet av erfarenhet från och att demokrati inte kan byggas genom bombmattor eller anfallskrig. Vi ser dessutom att hoten om militärt ingripande snarare stärkt regimen.