ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002U249 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat samarbete och utbyte mellan de nordiska länderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom ett aktivt arbete med att undanröja gränshinder mellan länderna uppnå ett gränslöst . Västra närhet till , nordöstra närhet till och närhet till har inneburit en ökad marknad och större utbud på arbetsmarknaden. Samarbetet över ländergränserna måste dock följas upp av ytterligare förenklingar i fråga om gränspassering för både tjänster och varor, arbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsförmåner samt för en ökad flexibilitet vid val av grundskola mellan de nordiska länderna. Trots stora insatser genom arbetet i och återstår mycket arbete för att nå målet om ett gränslöst . I tider av kriser i omvärlden behöver tillsammans kraftsamla inom en mängd områden. En översyn av utökat samarbete kring exempelvis säkerhet, miljö, infrastruktur och turism bör utredas. Gränshindren måste få sin lösning och utvecklingen av det nordiska samarbetet intensifieras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H002U250 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren . släpptes glädjande nog de två svenska journalisterna ur sin fångenskap i . De hade då suttit fängslade och frisläpptes tack vare såväl diplomatiska förbindelser som ett starkt stöd från omvärlden. har suttit fängslad , utan rättegång, där såväl mångåriga diplomatiska ansträngningar som ett starkt stöd och påtryckningar från EU ännu inte hjälpt. öde är en mänsklig tragedi och en samhällstragedi som visar att demokrati samt åsikts- och yttrandefrihet fortfarande saknas i ett antal länder. Den oberoende pressen stängdes, politiker, statstjänstemän och minst elva journalister fängslades i tillsammans med . var delägare till tidningen där han också arbetade. Arresteringsvågen började och fängslades . är den ende svensk som av har utsetts till samvetsfånge. Han är också den ende EU-medborgare som sitter fängslad blott för sina åsikters skull. Brotten mot de mänskliga rättigheterna har accelererat i . I en rapport från , You to , , kritiseras de omfattande brotten mot mänskliga rättigheter i landet. för mänskliga rättigheter i har i åtskilliga fall fällt för brott mot mänskliga rättigheter. beslutade Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter att den eritreanska staten bryter mot flera artiklar i den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter. Den krävde därför att journalisterna skulle friges, dessutom att de skulle kompenseras ekonomiskt. I ett världsindex över pressfriheten rankas som det värsta landet i världen för reportrar att verka i. Att vi i den svenska stödkommitté är synnerligen oroade för välbefinnande ligger i öppen dager. Att någon officiell företrädare för och inte heller någon i hans familj har tillåtits kontakta, än mindre besöka, är oacceptabelt och plågsamt. Det är uppenbarligen dags att komplettera diplomatiska kontakter som måste förekomma med vad som bör benämnas smart diplomacy. I första hand måste nu arbeta genom Europeiska unionen genom kontakter med afrikanska motsvarigheten, Afrikanska unionen, för att öka både påtryckningarna och kontaktvägarna med . Därtill måste vi gripa tillfället att samarbeta intensivt med som avser att öppna en permanent mission oklart på vilken diplomatisk nivå i . Också andra påtryckningar i form av frågor i alla forum där eller EU möter måste användas. Sanktioner i form av reseförbud som riktas mot eritreanska regerings- och myndighetsföreträdare behöver nyttjas, liksom strategiska hinder mot handel som gynnar regimen i . Den bör verka för att EU stoppar allt icke-humanitärt bistånd till . Det finns ingen anledning att EU ska prioritera att stödja regimen i ett land som håller en EU-medborgare fängslad utan rättegång och totalt saknar ambition att påbörja demokratiska reformer. att skall friges villkorslöst att svenska representanter omgående skall få träffa att EU:s bistånd till staten skall avbrytas att demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter skall upprättas i att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter skall släppas in i .
mot · H002U251 · 2012-10-02 00:00:00 — Inrätta en nordisk gränshindersombudsman tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att följa förslag om att inrätta en gränshindersombudsman. Sedan byggdes har arbetspendlingen mellan och femdubblats. Det är individer, företag, universitet och högskolor som tagit initiativ till ökat regionalt samarbete. Även över gränserna till och rör sig åtskilliga arbetspendlare, studerande och tillfälligt boende. Den gränsöverskridande utvecklingen i har ägt rum trots att många regler och lagar fortfarande försvårar samarbetet över gränserna. Det kan vara mycket svårt för en enskild människa att överblicka hur löner, skatter och de olika välfärdssystemen påverkar hennes situation. Exempel på svåröverskådliga problem för enskilda är risken att hamna utanför vissa socialförsäkringar, svårigheten att se hur den framtida pensionen påverkas, osäkerheten om arbetslöshetsersättning och föräldraförsäkring samt oklarheten om rätt till rehabilitering, arbetspraktik och inkomstskydd vid sjukdom. Det är positivt att den ägnat ökad uppmärksamhet åt problemen med gränshindren. Det är också positivt att det nordiska ministerrådet har bestämt att diskutera olika gränshinder på samtliga möten i ministerrådet. Inför kommande möte i finns nu ett förslag om gränshindersombudsman antingen en gemensam för hela eller en för varje land i ett nätverk av de nordiska länderna. För dem som upplever gränshinder finns det inte någon självklar instans att ta kontakt med. Därför behövs det verkligen en ombudsman med resurser för information till alla medborgare som behöver hjälp. Dessutom skulle samma ombudsman aktivt kunna peka på gränshinder och lämna förslag om förenklingar och lösningar. Därför bör den aktivt arbeta för att en gränshindersombudsman med nödvändiga resurser inrättas utifrån de förslag som lagts fram i .
mot · H002U253 · 2012-10-03 00:00:00 — Betrakta Anfal i irakiska som folkmord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uttryckligen uttala att Anfalkampanjen i irakiska var ett folkmord. Det kurdiska folket i irakiska har varit förtryckt av alla irakiska regeringar sedan det nuvarande tillkomst 1924. Det i särklass grymmaste som kurderna i utsatts för var Anfalattackerna. Anfal är ett arabiskt ord som betyder krigsbyte. folkmordskampanj mot kurderna i vissa utpekade områden på gränsen till , som den irakiska militärregimen kontrollerade, fick namnet Anfal. Syftet var att förinta så många kurder som möjligt i dessa områden, förstöra byar och bosättningar, döda eller deportera dess invånare och ta allt som krigsbyte. Under Anfal förstördes, enligt samstämmiga uppgifter, uppemot 4 000 byar och cirka 182 000 kurder fick sätta livet till. I Anfalattackerna använde den irakiska regimen sig av alla tillgängliga medel: fördrivningar, deporteringar, dödande, artilleribombningar, kemiska bombningar med mera. De kemiska bombningarna mot staden var en av de grymmaste brottsliga handlingarna under Anfal. om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, som ratificerade 1952, ger i artikel II en definition av folkmord. I denna konvention förstås med folkmord envar av följande gärningar förövad i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp såsom nedan, nämligen att döda medlemmar av gruppen att tillfoga medlemmar av gruppen svår kroppslig eller själslig skada att uppsåtligen påtvinga gruppen svår kroppslig eller själslig skada att genomföra åtgärder, som är avsedda att förhindra födelser inom gruppen att med våld överföra barn från gruppen till annan grupp. Att det handlade om folkmord har också fastslagits i irakisk nationell domstol vid domen mot Kemiske , som var en av de huvudansvariga för de grymheter som regim begick mot kurderna. Att erkänna Anfal som folkmord Vi menar att den irakiska domstolens slutsats att Anfalkampanjen var ett folkmord är korrekt. För oss ter det sig solklart att den irakiska regimens Anfalkampanj uppfyller kriterierna på folkmord. Röster hörs dock från många håll att det utöver en nationell dom också behövs ett internationellt erkännande av folkmordet. Ett erkännande av Anfal som folkmord skulle fylla flera syften: Det ger offrens anhöriga ett erkännande och tröst. Det hedrar alla som fick sätta livet till under Anfal. Det skickar en stark signal till olika länders ledare att ansvar kommer att utkrävas om de gör sig skyldiga till liknande handlingar; och därmed har det en förebyggande effekt. Vi menar därför att det är av betydelse att den svenska beslutar att uttryckligen uttala att Anfalkampanjen i irakiska var ett folkmord.
mot · H002U256 · 2012-10-03 00:00:00 — Nationell strategi för Barents tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen nationell strategi för . Regionen där de nordliga områdena av länderna , , och ingår har stora möjligheter att bli ett av viktigaste ekonomiska och intressanta områden inom en inte alltför avlägsen tid. I området finns stora orörda reserver av naturtillgångar, bl.a. mineraler, olja och gas. pågår en allt mer omfattande prospektering och många nya gruvor har öppnats för brytning. I området finns även miljökänsliga områden som behöver säkerställas och skyddas. Den pågående klimatförändringen innebär att glaciärer och havsis smälter undan i större omfattning . Miljö- och klimatmässigt är det en farlig utveckling som behöver hanteras med största allvar och seriositet. skapar det nya förutsättningar för nya transportvägar i och . Den försvars- och säkerhetspolitiska intensiteten har väsentligt ökat inom området . Våra grannländer har på regeringsnivå med behandlingar i de nationella parlamenten lagt fast strategier för de nordliga områdena med avseende på den utveckling som sker inom . saknar en sådan nationell strategi på området och behovet av en sådan är allt viktigare sett ur ett EU- och ett globalt perspektiv. En sammanhållande strategi för nordområdena och Barents bör bl.a. handla om utrikes- och säkerhetspolitik och att bygga ut det internationella regelverket och få till stånd nya internationella avtal som täcker fler områden än vad som är aktuellt. Den bör också innehålla gemensamma planer för ökad tillväxt och tillgänglighet i regionerna, kommunikation och infrastrukturfrågor, gemensamma utbildnings- och forskningsfrågor samt energi och miljö. Det handlar också om att lyfta frågor som berör kultur, ursprungsbefolkningarnas villkor, civilsamhällets ställning och folkrörelsernas roll, om att överkomma olika gränshinder och främja utvecklingen i nordligaste områden. behöver en sammanhållen politisk strategi framtagen av regeringen i samverkan med regionen som läggs fram till . Den bör innehålla strategier för näringsliv, klimat och miljö, människors hälsa, alla områden av infrastruktur, försvars- och säkerhetspolitik, kultur och ursprungsbefolkningens villkor.
mot · H002U260 · 2012-10-04 00:00:00 — Genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en uppdaterad svensk handlingsplan för genomförande av säkerhetsrådets resolution bör tas fram. FN:s säkerhetsråds resolution 13251 antogs efter starka påtryckningar från det civila samhället, kvinnoorganisationer och en del progressiva regeringar. I resolutionen slås fast att kvinnors rätt att delta i hela fredsprocessen är en säkerhetspolitisk fråga. Resolutionen har två perspektiv; ett avser kvinnor som beslutsfattare, och ett avser kvinnor som offer i form av våldtäkter och sexuella övergrepp. Endast cirka 40 länder har antagit handlingsplaner för att förverkliga säkerhetsrådets beslut. Kvinnoorganisationers deltagande vid utformningen av handlingsplaner är naturligtvis viktigt. Den första handlingsplanen i antogs 2006, och en reviderad handlingsplan antogs 2009. utsåg från som särskild representant för frågan om våldtäkter och sexuella övergrepp i krig och konflikter. Resolutionen begär bland annat att alla länder gör följande: Ökar andelen kvinnor i beslutande nationella och internationella forum som arbetar med att förebygga, hantera och lösa konflikter. Namnger kvinnor som kandidater till FN-uppdrag som särskilda representanter i olika frågor. Inkluderar i sina militära och polisiära utbildningar för FN-insatser de rekommendationer som generalsekreteraren utfärdar kring skydd, rättigheter och särskilda behov för kvinnor som är med i fredsbevarande och fredsskapande FN-uppdrag. Resolution (2000). Adopted by the at its 4213th meeting, on 31 October 2000. .
mot · H002U264 · 2012-10-04 00:00:00 — /Republiken deltagande i FN tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och FN bör verka för att /Republiken ska kunna delta i och bidra till FN:s underorganisationer. /Republiken är en fullt fungerande demokrati med 23 miljoner invånare (2011). Landet är också en stabil ekonomi med ett omfattande välstånd. är även en stor aktör på världshandelsmarknaden och är en världsledande tillverkare av bland annat högteknologiska varor. Republiken har fullvärdiga diplomatiska förbindelser med över 20 stater, däribland och större länder som . Länder som har högt utvecklade inofficiella diplomatiska förbindelser med . har också egna inofficiella diplomatiska kontakter i en rad länder, ofta under beteckningen Mission. Det finns en egen utrikespolitik, ett eget nationellt försvar och alla politiska och ekonomiska avtal förhandlas med den demokratiskt valda regeringen i huvudstaden . Utifrån detta och utifrån ekonomiska ställning är en betydande aktör i såväl handel som diplomati. Trots sin framträdande roll är utestängt från många världsorganisationer. har till exempel ansökt om ett deltagande i FN och dess fackorgan men helt utan framgång. Ansökningarna begränsas numera endast till ett fåtal av . Exempelvis är republiken angelägen om ett deltagande i () samt UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change). Trots vikten av gränsöverskridande klimatsamarbeten avslogs även den sistnämnda ansökan, fastän republiken enbart ansökt om ett så kallat meningsfullt deltagande, vilket inte ens innebär ett fullvärdigt medlemskap. Avslag på ansökan skedde trots att ett deltagande hade välkomnats av många betydande instanser och nationer, däribland , , samt . utgörs den enda kinesiska representationen i FN i stället av den kommunistiska som menar att ön ännu inte är en befriad del av territorium. uppfattning ligger till grund för den vanligt förekommande missuppfattningen att den stat som många känner som därför utgör någon form av utbrytning från . Så är emellertid inte fallet och snarare skulle förhållandet faktiskt kunna beskrivas som det omvända. är ett självständigt land och den kommunistiska regeringen i har aldrig haft kontroll över ön. var Republiken representerat i FN men genom att fick plats i har representation och inflytande i FN och dess underorganisationer under beteckningen Republiken /blockerats tämligen effektivt av . Att inte fullt ut kan delta på lika villkor i FN:s underorganisationer är problematiskt. Detta då samarbete mellan världssamfundets medlemmar krävs för att med kraft kunna arbeta med gränsöverskridande frågor såsom konflikthantering, fredsförebyggande, handel, katastrofinsatser, klimatförändringar, pandemier, organiserad brottslighet, internationell terrorism med mera. Detta bör ligga till grund för utrikespolitiska linje, och vi bör i internationella sammanhang arbeta för att det även skall vara EU:s gemensamma målsättning. Därför bör i EU och FN verka för att /Republiken ska kunna delta i och bidra till FN:s underorganisationer. Finn (M)
mot · H002U266 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ställa sig bakom Dohadeklarationen om familjen. FN:s familjeprogram (United Nations Programme on the Family) syftar bland annat till att uppnå målen från FN:s internationella familjeår (1994). Dessa mål stipulerar att ett familjeperspektiv integreras i alla politiska beslut på nationell, regional och global nivå (däribland solidaritet mellan generationerna) samt att forskning kring familjen kan finansieras och hålla hög kvalitet. högtidlighöll tioårsjubileet för det internationella familjeåret genom att bl.a. hålla regionala FN-konferenser i (), (), (), () samt (). På den avslutande konferensen i () antogs Dohadeklarationen om familjen av de samlade delegaterna. antog generalförsamling Dohadeklarationen om familjen med konsensus, utan att någon stat begärde votering. Fram till har fler än 150 av världens 192 stater ställt sig bakom deklarationen som co-sponsors. Dohadeklarationen utgår från § 16:3 i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna där det står att familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället med rätt till skydd från samhället och staten. Rapporten från the liksom Dohadeklarationen som antogs där är nu officiella FN-dokument; rapporten är publicerad av FN som A/59/599 () och Dohadeklarationen är publicerad av FN som A/59/592 (). Båda dokumenten finns online på FN:s hemsida . Initiativet om en deklaration som uppmärksammar behovet av att stödja och skydda familjer har drivits av G77-länderna, dvs. Dessvärre tillhör de länder som ännu inte undertecknat deklarationen. bör därför skyndsamt ställa sig bakom Dohadeklarationen som en av dess undertecknare, så att vi till 20-årsjubileet av ställt oss bakom deklarationen. Detta bör ges regeringen till känna. Skånberg (KD)
mot · H002U271 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska erkänna som en självständig stat. Enligt har varje folk rätt att bestämma sin egen framtid. Denna rätt gäller även det palestinska folket. Konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (CCPR) som skrevs under i och som vi i har anslutit oss till . I artikel 1 stadgas att alla folk har rätt till självbestämmande. Självbestämmanderätten har uttryckts i tre resolutioner antagna av : deklaration om självständighet för kolonierna och deras folk. resolution (XV). Deklarationen om vänlig samverkan mellan stater (1970). Principen om alla folks rätt till självbestämmande har bekräftats i två centrala människorättsinstrument: Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (CESCR). Den första artikeln i båda konventionerna lyder: Alla folk har rätt till självbestämmande. I kraft av den rätten bestämmer de själva sin politiska status och råder själva över sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling. Rätten till självbestämmande har bekräftats av och kom till uttryck i slutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i (CSCE) i . uttrycktes självbestämmanderätten i CSCE:s förklaring i om det nya , och 1993 i FN:s deklaration och handlingsprogram som världskonferensen om mänskliga rättigheter antog i . Där beskrivs rätten till självbestämmande som den mest centrala av alla mänskliga rättigheter. Den är en förutsättning för förverkligandet av övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Rätten att bilda en palestinsk stat inom 1967-års gränser med östra som huvudstad och sida vid sida med , är något som är internationellt erkänd. har palestinierna erkänd representation i . Dessutom har de diplomatiska förbindelser med många andra länder. lämnade palestinierna en ansökan till FN om att bli en FN-medlem, det vill säga att ska bli erkänd som en stat. Sedan dessa har många länder i världen, alltifrån , till , och erkänt den palestinska staten. är ett av de länder i som erkänner som en stat. För eller senare kommer vi att erkänna , så varför streta emot ett folks rättmätiga vilja att bilda sin egen stat och bli erkänd. Vi menar att ett erkännande visar dels på en respekt för folkrätten, och dessutom ger en bättre position att föra en dialog med parterna om en fredlig lösning på .
mot · H002U272 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat humanitärt stöd till flyktingarna från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till leveranser av humanitär hjälp som når in i . Om det hade funnits en enkel väg till fred i hade världssamfundet hittat den. Det handlar inte bara om vetorätten utan också om en oerhört svår situation där ingen enhetlig opposition stått att finna. Eftersom regimen härskat genom att söndra har det också varit svårt att finna gemensamma vägar för de olika folk och politiska grupperingar som finns på syrisk mark. Att konflikten fick pågå i medieskugga medan världens uppmärksamhet riktades mot gav regimen tid att samla sig för att kunna slå tillbaka. Om FN och världen på ett tidigare stadium börjat agera gentemot den syriska regimen kanske det inte hade gått så illa som det nu gjort. Det finns många om, men få svar. Den humanitära krisen i är oerhörd. Vuxna och barn slaktas och hundratusentals befinner sig på flykt i och utanför landets gränser. Många av dem befinner sig i flyktingläger i , och . Omständigheterna i lägren är av skiftande kvalitet, men i huvudsak relativt dåliga. Mer hjälp behövs. bör verka för ökat humanitärt stöd till flyktinglägren. Vissa flyr till andra delar av landet, bland annat till den kurdiska delen, som är lugnare. nådde de kurdiska grupperna en överenskommelse att inte motarbeta varandra, utan istället samarbeta. Att få in hjälpsändningar med både mat och medicinsk utrustning i landet torde vara mycket betydelsefullt. Den bör verka för att grannländerna underlättar sådana leveranser och att hitta lugnare passager för dessa.
mot · H002U273 · 2012-10-04 00:00:00 — Verka för FN-ledd folkomröstning i olika delar av tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka internationellt för att få till stånd en FN-ledd folkomröstning i de olika delarna av . folk ska ha samma rätt som alla andra folk i världen att bestämma över sin egen framtid. Denna rätt regleras i FN:s konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna . I paragraf 1 uttrycks denna rätt mycket tydligt: Alla folk har rätt till självbestämmande. Självbestämmanderätten har dessutom uttryckts i tre resolutioner antagna av : deklaration om självständighet för kolonierna och deras folk. resolution (XV). Deklarationen om vänlig samverkan mellan stater (1970). Rätten till självbestämmande har bekräftats av och kom till uttryck i slutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i (CSCE) i . uttrycktes självbestämmanderätten i CSCE:s förklaring i om det nya , och 1993 i FN:s deklaration och handlingsprogram som världskonferensen om mänskliga rättigheter antog i . Där beskrivs rätten till självbestämmande som den mest centrala av alla mänskliga rättigheter. Den betraktas som en förutsättning för förverkligandet av övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Trots de ovannämnda konventionen och de ovannämnda resolutionerna förnekas folk de mest elementära rättigheterna. I dagens där en stor del av ligger har staten under förnekat existensen av kurder. Inga nationella, politiska eller kulturella rättigheter har kurderna haft här. I dagens där en del av ligger är förtrycket enormt mot kurderna. Exempelvis förnekas kurderna läsa på sitt eget språk. I dagens har den nuvarande regimen som har haft makten i 4 decennier sett många av kurderna i som utlänningar; utlänningar utan några som helst rättigheter. I dagens där en annan del av ligger har regim efter annan förvägrat kurderna deras nationella och demokratiska rättigheter. Sedan fall, 2003, har irakiska haft en federativ status som erkänns i den irakiska konstitutionen. I många länder försonas de folk som har splittrats. Det är hög tid för att även folk ska kunna ha möjlighet till att kunna leva förenade i ett land och en demokratisk stat. Med anledning av detta menar vi att det är viktigt att vår regering arbetar aktivt internationellt för att få till stånd en FN-ledd folkomröstning i de olika delarna av i syfte att utröna vad folk vill; vill de leva inom respektive lands gränser eller vill de bygga sig en statsbildning.