ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N232 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av regeringens uppdrag till om att försälja mark till stöd för enskilda skogs- och jordbruksföretags utveckling och förslag om att förnya uppdraget. I bolagsordning 3 § framgår följande: Bolaget ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Det i bolagsordningen formulerade uppdraget är enligt på väg att uppnås i . I vår kontakt med markägare så upplever vi att avyttringen av skogsmark i huvudsak skett utifrån urval av objekt och mindre utifrån enskilda markägares primära behov av att utvidga sina marker för ett mer hållbart jord- eller skogsbruk. Det finns landsbygdsföretagare som ser stora svårigheter att möta framtidens krav på rationaliseringar och utökad produktion, på grund av negativt svar på frågan om att förvärva näraliggande mark från . Syftet med uppdraget till är att genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor medverka till utveckling av enskilda skogsbruksföretag, och därigenom underlätta för att möjliggöra fler försörjningstillfällen på landsbygden. Vi ser också behovet av mark för enskilda jordbruksföretag och vill se ett utvidgat uppdrag som inrymmer även det ändamålet. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att utvärdera hur den genomförda försäljningen har lyckats med avseende på uppställda mål, att med en positiv utgångspunkt undersöka möjligheten för hur ett fortsatt uppdrag om markförsäljning ska utformas, att uppdraget med försäljning av bolagsmark för omarronderingar och tillköp av skogsmark ska få ske även för enskilt jordbruksändamål, då lantbruksproduktionen kräver allt större arealer i sin geografiska närhet för att möta marknadens krav och tuffa konkurrenssituation.
mot · H002N234 · 2012-10-03 00:00:00 — En satsning på ökat företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enmans- och fåmansföretagens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökat entreprenörskap i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan skolan och näringslivet.1 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UbU. Trots att lyckats föra en klok ekonomisk politik igenom en djup internationell budgetkris har vårt land ändå påverkats på grund av vårt lands stora exportmarknad. Detta har inneburit en relativt hög arbetslöshet, där inte minst många ungdomar drabbats. Tack vare en mycket stor satsning på en rad utbildningssatsningar, inte minst inom yrkesutbildning, lärlingsutbildning, folkbildning och stöd till företagare har nya möjligheter tillskapats som kan göra många ungdomar bättre rustade . För att ytterligare kunna genomföra ett antal välfärdssatsningar krävs det dock att många arbetsgivare kan återanställa och inte minst att fler av landets 430 000 enmansföretag skall ta steget att anställa sin första medarbetare. Tack vare alliansregeringen har viktiga steg tagits för att underlätta företagande, men det finns fortfarande hinder som borde kunna lösas upp för att möjliggöra växande företag och en mängd nya arbetstillfällen. Det första stora steget, att våga anställa sin första medarbetare, behöver underlättas. Arbetsgivaren skall inte behöva hindras av en osäkerhet inför det ansvar, de regler samt också den ekonomiska belastning som detta skulle föra med sig. Det är ett stort steg för en företagare att anställa sin första medarbetare och det skulle krävas ytterligare insatser från samhällets sida för att förenkla för företagaren att våga ta detta, för samhället så viktiga, steg. Det är också viktigt att dagens ungdomar får chansen under sin skoltid att få utbildning i entreprenörskap för att våga ta steget att bli egna företagare. Det är företagarna som skapar de nya jobben. I utbildningen är därför entreprenörskap mycket viktig och bör finnas med redan från lägre årskurser. Att redan i skolan få kunskap och färdighet om företagande kan underlätta för många att våga satsa på att bli egen företagare. Ung Företagsamhet och Snilleblixtarna har hjälpt många att just våga ta det steget, liksom kurser i entreprenadskap för ungdomar. Några av de orsaker till lågt företagande som brukar anges är bristande självförtroende och för lite kunskap och praktisk erfarenhet om hur man startar och driver eget företag. Detta är något att ta på stort allvar. Det behövs förutom entreprenörskap i skolan också ökad samverkan mellan skola och företag.
mot · H002N236 · 2012-10-03 00:00:00 — Vägkrogars potential för turism och matlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att öka fokusen på svenska vägkrogar inom ramen för turismsatsningar och för satsningen på matlandet . Det är mycket positivt att turismbranschen i växer, skapar nya arbetstillfällen och nya företag samt bidrar till BNP-tillväxt. I detta sammanhang är satsningen på det nya matlandet en viktig beståndsdel. En ansenlig del av besökarna som kommer till kommer i bil från grannländer som , , , m fl. Ofta är det då vägkrogarna som är utländska turisters första möte med . Dessvärre håller inte alltid maten på alla svenska vägkrogar den kvalitet man skulle kunna önska utifrån de råvaror och den matkunskap som finns i . Och man ska komma ihåg att just maten är en viktig del av en besöksupplevelse i ett annat land. Inom ramen för satsningen på matlandet har inte maten längs de svenska vägarna fått särskilt mycket utrymme trots att vägkrogar är ett av ansikten utåt och har stor kapacitet att bidra till ett positivt omdöme om som turistland och därmed till tillväxt och arbetstillfällen. Möjligheten att öka fokusen på svenska vägkrogar inom ramen för turismsatsningar och för satsningen på matlandet bör därför ses över.
mot · H002N239 · 2012-10-03 00:00:00 — Näringslivets medverkan i EU:s strukturfondsprojekt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför den kommande perioden av EU:s strukturfondsprogram (20142020) även inkluderar näringslivet i strukturfondsprojekten. Strukturfonderna är EU:s främsta redskap i politiken för att utveckla unionens regioner. Fonderna ska utjämna skillnader mellan regionerna och skapa välfärd och utveckling i hela EU. Det finns därför ett antal strukturfondsprogram som tillsammans syftar till att öka den ekonomiska och sociala samhörigheten mellan medlemsländerna. Tillsammans utgör strukturfonderna drygt en tredjedel av EU:s budget. Ett krav för att få bidrag från är att det finns nationell medfinansiering i form av offentliga medel eller offentliga och privata medel. Inför varje ny programperiod fattar medlemsländerna själva beslut om hur de ämnar lösa medfinansieringen. har för den innevarande programperioden, 20072013, valt att enbart räkna in offentliga medel i potten för den nationella medfinansieringen, trots att Europeiska rådets förordning om den europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) säger att vi också kan välja att inkludera privat finansiering när stödet beräknas. Bland de länder som även räknar in privata medel när EU-medlen växlas upp finns , , , , och . Frågan om hur väljer att lösa frågan om den nationella medfinansieringen när EU-medlen växlas upp ska avgöras i förhandlingarna inför den kommande programperioden 20142020. Det är viktigt att näringslivets insatser görs synliga i projektens budget och ligger till grund för prioriteringar när de pengar som tilldelas från Eruf ska fördelas. Det skulle öka intresset och engagemanget från näringslivets sida och utgöra ett viktigt incitament att vara med och påverka både utformningen och genomförandet av projekten. Rimligtvis bör det också leda till ett ökat samarbete mellan företagen, det civila samhället och den offentliga sektorn men även mellan näringsliv och akademi när det till exempel gäller forskningsdriven innovation. Näringslivet kan, förutom att bidra med kapital, även tillföra engagemang, innovationsförmåga, viktig kunskap och i förekommande fall även experimentell utrustning. Erfarenheten visar att det är i de fall näringslivets medarbetare aktivt deltar i projekten som kapaciteten att nyttiggöra resultaten frigörs inom företagen. är förhandlingarna på EU-nivå om utformningen av nästa periods inriktning och regleringar ännu inte avslutade. Inför den kommande programperioden bör näringslivets medverkan i de regionala utvecklingsprojekten vara inkluderad från sida. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002N240 · 2012-10-03 00:00:00 — Skydd för statens naturskog tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för statligt ägd skogsmark med höga naturvärden. En naturskog är en skog som har påverkats väldigt lite av människan. Träden i en naturskog får växa, dö och förmultna i en mer naturlig process än i de så kallade industriskogarna. I naturskogar skapas livsmiljöer för många utrotningshotade djur- och växtarter. Flera av naturskogar hotas av avverkning. Naturforskare anser därför att skogsmark bör undantas från industriellt skogsbruk för att bevara den biologiska mångfalden. Då staten är en stor ägare av skogsmark är det viktigt att den i sina ägardirektiv till de statliga bolag som äger skog lyfter in att bolagen kan gå före i att skydda skog med höga naturvärden. , ett av bolagen i fråga, har i sina ekoparker visat på bra exempel. Mer kan dock göras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002N243 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera sig som småföretagare. Småföretagen har en allt större betydelse för sysselsättningen av personer med utländsk bakgrund. Det är också de som i hög grad står för många av de nya företagen som växer fram. Anledningarna till att etablera sig som småföretagare är flera. För många är eget företagande en vanlig försörjningsform i de länder man kommer ifrån. För andra är det den enda möjligheten att komma ut på arbetsmarknaden. Många invandrare upplever diskriminering på arbetsmarknaden och då blir den egna rörelsen inträdesbiljetten till arbetsmarknaden. Att etablera ett småföretag är fortfarande problematiskt för många invandrare. Det handlar om språksvårigheter, hinder att få krediter och ett dåligt kontaktnät. Även kontakterna med myndigheterna är ett hinder för många. Ett annat problem är att många av företagarna inte har nätverk och kontaktytor med så kallade svenska företagare, vilket gör att många företag inte utvecklas trots god potential. Den borgerliga regeringens satsningar på området lyser med sin frånvaro. Det behövs nya former av kluster och lokala och regionala näringslivscentrum för att utveckla småföretagen. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen ökar åtgärderna för att förbättra förutsättningarna inte minst vid kreditgivning för personer med invandrarbakgrund att etablera sig som företagare. Ett system med mentorer för invandrare som vill starta företag skulle kunna vara en åtgärd att pröva. Mentorerna kan vara till exempel egenföretagare eller chefer med lång erfarenhet av företagandets villkor.
mot · H002N244 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att få fler att våga starta nya företag. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Villkoren för entreprenörskap måste stärkas om framtidens jobb ska kunna växa fram i de små och medelstora företagen. Det måste bli lättare att starta och driva företag. Det måste vara lättare att anställa, expandera och exportera. Vi socialdemokrater vill att företagande och entreprenörskap ska bli en naturlig del av utbildningen på alla nivåer. Fler ska förstå vad det innebär att vara seriös företagare och känna sig trygga den dag de överväger att starta ett företag. Vi vill skapa ett samhälle som föder framtidens idéer. Därför måste samarbetet mellan forskning, utbildning och näringsliv men också med kulturliv bli bättre. Vi vill att universitet och högskolor inrättar företagarcentrum. Detta gäller också de konstnärliga högskolorna, vars betydelse som plats för nya idéer är viktig. Det är en utmaning att starta eget och det bör ske regelförenklingar som underlättar det arbetet. Starta-eget-bidrag borde därför också användas som en näringspolitisk insats. Det finns även ett behov av att tillgången till riskkapital förbättras samt se över om möjlighet finns att ge mer resurser till mikrolån och en eventuell tillväxtfond. Småföretagarna blir allt viktigare för tillväxt och sysselsättning i . Närmare en miljon arbetstagare arbetar i småföretag, vilket motsvarar av det totala antalet anställda inom det privata näringslivet. Av dem som startar nya företag är var tredje kvinna och var femte har utländsk bakgrund. Det rimmar illa med att regeringens höjda arbetsgivaravgifter för småföretagarna finansierar stora subventioner till stora hamburgerkedjor. Enligt får ett företag i den storleken (ca 10 000 anställda) i sänkta arbetsgivaravgifter. Devisen Trygga människor vågar gäller också de som tänker starta företag och de som redan etablerat sig som företagare. Som alla andra blir företagare sjuka, arbetslösa och får barn. Företagare har samma behov av inkomsttrygghet som anställda. Vi vill att man ser över om det finns möjlighet att inrätta en trygghetsgaranti för företagare så att övergången från anställning till företagande underlättas. När man startar eget ska man kunna ta med sig trygghet från den föregående anställningen . Det är angeläget att vid en översyn av a-kassan ta med företagarnas situation. A-kassan ska inte hindra övergången mellan företagande och anställning. Framför allt oroar sig många kvinnor för framtiden som heltidsföretagare. Med hjälp av en månatlig ersättning, ett riskkapitalstöd, skulle det kunna hjälpa dem att våga satsa fullt ut på företaget. Systemet skulle fungera på ungefär samma sätt som a-kassan, och företagarna kan få ersättning i . Dessa företag kan sedan växa och anställa fler och därmed skapa ekonomisk tillväxt. behöver fler seriösa företag.
mot · H002N247 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elprisområden. Regeringen är ansvarig för den genomförda indelningen av i fyra elområden. Exporten av el innebär att det uppstår flaskhalsar i det svenska nätet när norska och svenska elbolag sänder elen genom för att sälja el till , och . När ingen eller liten export sker till , och är prisskillnaderna mellan elområdena små eller inga alls. Så fort elbolagen börjar sälja el till andra länder ökar priset i . För både hushåll och företag kan det innebära kraftiga kostnadsökningar. För elintensiva företag kan det innebära mer i kostnaden för el . Det kan i sin tur leda till att investeringar i produktion görs i andra länder och hotar konkurrenskraften för företagen i . På såväl kort som lång sikt kan nuvarande indelning i prisområden försämra förutsättningarna för jobb och välfärd i . Det behövs därför en översyn och förändring av de införda elprisområdena.
mot · H002N248 · 2012-10-02 00:00:00 — Motion om gruvnäring vad händer sedan? tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beredskapen efter en gruvnedläggning. har malmen och gruvorna tillsammans med skogen i Bergslagen, och utgjort grunden för vårt lands tekniska och ekonomiska utveckling. Ur dessa naturresurser har vi byggt vårt välstånd. Ur dessa naturresurser har ny, världsledande industri byggts upp i . Vi har naturresurser som är unika och den svenska gruvindustrin är en viktig näring även ur ett globalt perspektiv. Den globala efterfrågan på mineraler och metaller väntas vara fortsatt hög inom en överskådlig framtid. innebär gruvbrytningen stor påverkan på omgivningen. Vi måste därför hantera våra naturresurser på ett klokt sätt och ange ett långsiktigt hållbart perspektiv så att kommande generationer kan dra nytta av de möjligheter som dessa naturresurser utgör. Ett sammanhållet program för gruv- och mineralindustrin i samverkan med näringsliv, akademi och offentlig sektor skulle sannolikt leda till många intressanta innovationer. För att optimera denna samverkan finns ett antal frågeställningar som behöver lyftas fram, som exempelvis kommunernas roll vad gäller att möta en ökad efterfrågan på bostäder, skolor, och barnomsorg. Att gruvorna är belägna i de mindre kommunerna gör att kraven på utökad offentlig service kan bli en tung börda. Därför behövs mer av samverkan mellan politiken, näringen och kommunerna på ett stadium . Betydelsen av välutbildad arbetskraft, för att säkerställa kompetensförsörjningen, är en annan stor utmaning för områden med litet befolkningsunderlag. Vad händer med regionen och lokalsamhället när det som naturen tillhandahåller är utvunnet eller inte längre tillräckligt attraktivt? I norra har vi bittert fått erfara vad som kan drabba en bygd när en gruva stängs: arbetslösheten ökar, utflyttningen tilltar och framtidshopp är svårt att finna. Beredskapen för nedläggningar och nödvändiga strukturomvandlingar bör därför öka där berörda gruvbolag, regioner och kommuner tar ansvar för att tillskapa långsiktiga och hållbara lösningar.
mot · H002N249 · 2012-10-02 00:00:00 — Förlängt och utökat solcellsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att förlänga och utöka solcellsbidraget. infördes ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller. Stödet riktar sig till alla aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stödet syftar till att bidra till omställningen av energisystemet, men också till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Avsikten är att öka användningen av solcellssystem samt antalet aktörer som hanterar dessa system. Avsikten är dessutom att sänka systemkostnaderna. Det är respektive länsstyrelse som hanterar ansökningarna av stödet. Länsstyrelse efter länsstyrelse redovisar nu att stödet inte på långa vägar räcker till för att möta de ansökningar som kommer in. För att möta den kraftiga efterfrågan bör stödet förlängas alternativt permanentas, samt öka i omfattning.
mot · H002N250 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det regionala utvecklingsanslaget 1:1 inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Inom statens utgiftsområde 19 Regional tillväxt finns anslaget 1:1 som ska användas till regionala tillväxtåtgärder. Dessa medel förfogar dels staten själv över (regeringen och ), dels länsstyrelser och regionala samverkansorgan. Förenklat kan därför anslaget 1:1 sägas vara länsstyrelsernas och de regionala samverkansorganens betalning för arbetet med regional tillväxt. finns det ett existerande fördelningssystem till länsstyrelserna och även regionerna. Systemet i sig är inte konsekvent och varje län får olika högt anslag per invånare. Beräknings- och bedömningsgrunderna är för en utomstående omöjliga att överblicka. Medlen kan användas till projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken, men även till andra former av tillväxtfrämjande åtgärder, såsom företagsstöd, stöd till kommersiell service, såddfinansiering, sysselsättningsbidrag. För projektmedel finns två huvudprinciper inga medel får ges till ordinarie verksamhet och anslaget får finansiera max av ett projekts budget. Som grund för denna verksamhet ligger också prioriteringarna inom den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning samt länens regionala utvecklingsprogram eller motsvarande. En översyn av anslaget 1:1 bör göras så att länen och regionerna har samma förutsättningar att arbeta med regional utveckling och samfinansiering. Systemet bör också präglas av transparens vad gäller fördelningsnycklar etc. går miste om både EU-finansiering och nationell finansiering eftersom anslaget har effekt på hur stor uppväxling med andra medel som är möjlig. Samverkan med andra regioner försvåras på grund av olika ekonomiska förutsättningar. Nationella myndigheter ser inte heller som intressant samarbetspartner eftersom medfinansiering för olika satsningar saknas.
mot · H002N251 · 2012-10-02 00:00:00 — Avskaffa exportförbudet för snus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta driva frågan om ett slopande av exportförbudet av svenskt snus inom EU. Svenskt snus får inte exporteras till övriga EU-länder. Det är en konstig regel, med tanke på att andra muntobaksprodukter får säljas och exporteras mellan länderna i EU. Dessa produkter tillverkas inte under samma krav som i , där snus klassas som livsmedel och därför har hårda krav från att följa. Tobak har naturligtvis skadeverkningar men det finns studier som visar på att det svenska snuset är mindre skadligt för hälsan än andra produkter på marknaden, som alltså får exporteras fritt. Den fria rörligheten för varor är en av EU-samarbetets grundpelare, och ska inte omotiverade exporthinder få förekomma. Därför är det viktigt att inom EU fortsätter driva att exportförbudet ska hävas.
mot · H002N254 · 2012-10-03 00:00:00 — får inte halka efter i det internationella handelsutbytet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att intensifiera och samordna främjandet av internationellt handelsutbyte. Att hävda sig i den internationella konkurrensen är en ödesfråga för . Vi blir alltmer beroende av internationell handel och exportinkomster. I takt med att många länders ekonomi förbättras ökar möjligheter till egen tillväxt. Staten har tagit många initiativ till handelsfrämjanden genom till exempel . har stor kompetens på många områden som till exempel avfallshantering, reningsanläggningar och annat som främjar miljön. Det finns ett stort intresse från för dessa frågor. Otaliga delegationer har besökt och Henriksdals reningsverk för att lära sig mer om modern stadsplanering med miljöhänsyn. Den kinesiska regeringens senaste femårsplan lyfter fram betydelsen av klimatförändrings- och miljöfrågor vid sidan av energifrågor för framtida utveckling. Den snabba urbaniseringen av skapar en stor utmaning för miljön i landet. och svenska företag ligger väl till i internationella jämförelser vad gäller dessa frågor och utgör en attraktiv partner för kinesiska myndigheter och företag. En rad svenska främjandeorganisationer har uttalade verksamhetsmål och resurser för att främja utbytet med inom just dessa områden. Även kinesiska myndigheter är intresserade av ett ökat utbyte med svenska företag, organisationer och myndigheter inom områdena, vilket inte minst visades vid premiärminister besök i . Det stora intresset från både svensk och kinesisk sida för svensk miljö-, energi- och infrastrukturteknik och de medel som finns till förfogande för att främja detta utbyte utgör en betydande möjlighet för svenska företag att utveckla sina affärer i och med . Trots ett stort intresse för i tycks vår närvaro i olika sammanhang minska. deltagande vid olika mässor och konferenser i tycks ha minskat medan många andra europeiska och nordiska länder har en hög närvaro i sådana sammanhang. Det finns anledning att känna oro för att inte längre framstår som konkurrenskraftigt på en hårdnande marknad. Det finns anledning att kontinuerligt göra översyner av de olika stöd som staten ger företag och organisationer som ska främja handel så att vi inte halkar efter utan kan öka våra affärsförbindelser med till exempel . En ökad samordning mellan olika organisationer för handelsfrämjande vore säkert effektivt. De sammanslutningar som finns mellan företag för erfarenhetsutbyte och samarbete är mycket positivt och ska uppmuntras.