mot · H002U5 · 2012-10-03 00:00:00 — De svenska exportorganen () och () måste säkerställa att svenska affärer med utlandet inte underminerar mänskliga rättigheter och att de tar hänsyn till fattiga människors perspektiv. De statliga organen ansvarar gemensamt för hur hundratals miljarder statliga kronor används. Amnesty och visar i en rapport (Export till priset av mänskliga rättigheter) att det finns klara brister i beredningen och uppföljningen av hur affärerna påverkar respekten för mänskliga rättigheter. Rapporten innehåller en sammanställning som visar att summorna som går till affärer med länder som begår omfattande och grova brott mot mänskliga rättigheter ökat från 3,4 miljarder till 24 miljarder . Den visar också att lån och exportkrediter regelmässigt ges till försäljning av telekomutrustning och annan export med stora risker för att de kan bidra till brott mot mänskliga rättigheter. 5.3.2Vapenexport, Global utmaning konflikter och sviktande situationer Utvecklingsfrågor och säkerhetsfrågor är tätt sammanvävda. Enligt FN utgör de militära rustningarna ett av de främsta hoten mot genomförandet av utvecklingsmålen. Den överväldigande delen av världens vapen säljs från rika länder, medan de flesta väpnade konflikterna pågår i fattiga länder. har frågan om svensk vapenexport uppmärksammats genom en rad kritiserade affärer. Regeringen redogör (i kapitel 3.3.2) för målkonflikten mellan svenskt exportfrämjande och utveckling. I svensk lag är vapenexport förbjuden, men det finns möjlighet till undantag. För att sälja vapen till ett annat land måste det finnas säkerhets- eller försvarspolitiska skäl och försäljningen får inte strida mot utrikespolitik. Riktlinjerna säger att export till länder i krig, länder som grovt kränker mänskliga rättigheter eller länder som riskerar att göra detta inte ska tillåtas. Trots att vapenexport är förbjuden gör undantagen att den svenska vapenexporten ökar år . Statistiken för visar på ett nytt rekordår med en försäljning på . betyder det en ökning på . säljer mest vapen i världen, räknat per person. är en av världens tio största vapenexportörer. säljer i strid med regelverket också vapen till krigförande länder, t.ex. . Svenska vapen har använts i bl.a. , , , och (av bl.a. ). gick över hälften av vapenexporten till icke-demokratiska länder. har särskilt uppmärksammat nära militära samarbete med . Oklarheterna kring Försvarets forskningsinstituts, FOI:s, affärer inom ramavtalet med föranledde att KU-anmäla tidigare försvarsminister (M). har även gjort en anmälan till . skapade regeringen försvarsexportmyndigheten enbart i syfte att främja svensk vapenexport. har konsekvent varit motståndare till inrättandet av den nya myndigheten. har också kritiserat att bristen på öppenhet gör det möjligt för politiker i att godkänna export som går mot deras partiers uttalade politik. Transparensen inom måste utökas, ansvarsutkrävande måste förtydligas. Exportkontrollen måste reformeras i grunden. välkomnar att regeringen nu kommit med direktiv till den parlamentariska utredning som ges till uppgift att utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den. Utöver bör utredningen också granska () och (). Givet de stora och ökande målkonflikter som finns i svensk vapenexport måste utredningen vara grundlig och den får inte sinkas. Det är skamligt att det tagit så att följa upp riksdagsbeslutet om ett demokratikriterium för vapenexporten. vill åter uppmärksamma regeringen på att det är djupt problematiskt att sälja vapen till länder med en fattigdomsproblematik. Det gäller även medelinkomstländer där en stor del av världens fattigaste människor bor. Det är inte utan att det låter ihåligt när man vet att ökar sin vapenexport till exempelvis , , , och , länder som brottas med enorma utvecklingsproblem. Trots stor fattigdomsproblematik är ett av få länder i världen som lägger mer pengar på försvaret än på utbildning och hälsa tillsammans. Dessutom befinner sig i en långvarig konflikt med om gränsområdet Kashmir. Båda länderna är dessutom kärnvapenstater. Förutom att beväpnar säljer vi även vapen till . bidrar således aktivt till en upprustningsspiral i en av världens mest explosiva regioner. Syftet med PGU är att skapa utveckling för de länder som PGU kallar fattiga utvecklingsländer och värna om fattigas behov, demokrati och mänskliga rättigheter. Svenska vapen säljs till länder med stor fattigdom där vapenköpen direkt kan motverka arbetet mot fattigdom. Det är ett grundläggande problem att världen väljer att prioritera militära satsningar i stället för att lösa problemen med fattigdom. För varje krona som läggs på bistånd i världen läggs ytterligare på militära utgifter. Om ska leva upp till PGU:n och EU:s nya uppförandekod bör vapenexporten i varje enskilt fall föregås av en problematiserande granskning av om vapenexporten riskerar att motverka hållbar utveckling. En försiktighetsprincip bör anges i samband med vapenexport som innebär att om det finns risk för en målkonflikt bör fattigdomsbekämpningen få företräde. 6Global utmaning: Klimatförändringar och miljöpåverkan Under rubriken (kap. 4 i skrivelsen) beskriver regeringen sitt arbete med klimatförändringar och miljöpåverkan. Regeringen anser sig ha kommit långt när det gäller klimatpolitikens utformning och utförande från ett PGU-perspektiv. Enligt överensstämmer inte detta med verkligheten. har, liksom andra industriländer, åtagit sig två saker i och Kyotoprotokollet: att minska sina egna utsläpp till en nivå som krävs för att undvika farlig klimatförändring samt att med additionella medel, utöver biståndet, finansiera utsläppsminskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. Inget av detta händer. Medan utsläppsminskningarna på hemmaplan går sakta, sker så gott som ingenting med den internationella finansieringen. Inför klimatförhandlingarna i lovade nya medel , men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. I stället har regeringen bett Sida att inventera pågående biståndsprojekt och bocka för vilka som kan anses vara klimatrelaterade. Dessutom har regeringen satsat stora belopp på att skaffa utsläppsrätter från länder utan minskningsåtagande, genom projekt av tvivelaktigt värde. I årets budget halverar regeringen dessutom sin budgetlinje på miljö- och klimat i biståndet. Att halvera satsningen, dessutom inom biståndsramen (dvs. utan principen om additionalitet), är oanständigt givet de löften som getts vid förhandlingarna. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling. Allt bistånd ska givetvis vara miljö- och klimatsäkrat och biståndet kommer, med nödvändighet, att förhålla sig till krav på anpassning. Satsningar inom biståndet hindrar inte att vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är klimatskadestånd. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs, inom biståndet och med additionella medel, kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Ett stöd som inte består av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser. I skrivelsen beskriver den hur den är internationellt pådrivande för ambitiösa utsläppsminskningsåtaganden. Inte heller detta överensstämmer med verkligheten. Regeringen fortsätter, bl.a. med stöd från biståndsbudgeten, att subventionera och låsa in utvecklingsländerna i ett fossilberoende. (20102012) gav stöd till ett kritiserat Världsbankslån för utbyggnad av kolkraftverk i . Projektet kritiserades dessutom för bristen på direkta effekter på tillgången till energi för fattiga. framtagande av en energistrategi med kriterier för energiinvesteringar är mycket försenad. Detta bör påtalas av den som bör erbjuda sitt aktiva stöd till processen. Den borde i stället kunna göra mer för att främja svenska företag som specialiserat sig på avancerad solcellsteknik eller annan förnybar energi som skulle kunna göra stor skillnad på den sydafrikanska landsbygden. Västvärlden och har ett ansvar att gå före och finna samhällsmodeller som förenar välfärd med hållbart nyttjande av resurser. Vi noterar att en moderatledd klimat- och biståndspolitik inte mäktar med att axla det stora ansvar som klimatfrågan innebär för mänskligheten. Regeringen levererar fagra ord men i handling finns det mycket kvar att önska.