ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N255 · 2012-10-02 00:00:00 — Utveckling av intresseorganisationer för arbetsintegrerande sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i regleringsbrevet till bör skrivas in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. Om alla människor skall kunna arbeta av sin förmåga behövs en flexiblare arbetsmarknad och en rik variation av arbete och företagande för att personer med funktionsnedsättningar, bakgrund med sociala problem eller andra arbetshinder skall kunna hitta en plats som fungerar för dem. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta bygger på människors eget engagemang och frihet att själva vara med och bygga upp ett företagande och ett arbete utifrån sina förutsättningar. Det handlar om egenmakt, att själv få ta initiativ, ansvar och makten över sitt liv. Detta är grunden till att de sociala företagen oftast lyckas stödja personer att komma tillbaka till arbetslivet. Precis som alla andra företag har de sociala företagen gemensamma frågeställningar, problem och hinder att brottas med. Det är en stor utmaning att driva ett företag som skall samarbeta med Arbetsförmedlingen, , kommuner och den vanliga marknaden. Allt fler arbetsintegrerande sociala företag startas, med stora ideella insatser, och behovet växer att kunna utveckla mer organiserade nätverk och plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete. Skoopi, Sociala arbetskooperativens intresseorganisation, är den enda förening som organiserar sociala företag. Även Skoopis arbete bedrivs till stor del med ideella krafter. Övrig finansiering kommer från olika projektmedel, vilket ger en osäker tillvaro och svårigheter att planera för framtiden. De sociala företagen måste själva skapa sina egna organisationer men det är svårt utan något kontinuerligt stöd. De är företag med en svag ekonomi och det är omöjligt att få en finansiering som täcker det behov som finns av Skoopis tjänster bara med det medlemmarna kan betala. Ideella organisationer som arbetar inom det sociala området eller med funktionshindrade har möjligheter att söka statsbidrag till sin verksamhet, vilket en organisation som Skoopi inte har. När det nu finns en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag behövs informations- och utbildningsinsatser till myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. Och de sociala företagens erfarenheter är efterfrågade. Med detta som bakgrund så föreslår vi att man i regleringsbrevet till skriver in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag.
mot · H002N256 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. elsystem är byggt och inriktat på storskaliga producenter av vattenkraft och kärnkraft. I har det varit omöjligt för ett hushåll som skaffat egen vindsnurra eller solceller att koppla in dem på elnätet och få betalt för överskottselen. Alla svenska elnätbolag har dessutom haft krav på sig om timvis mätning, vilket i praktiken satt stopp för de minsta anläggningarna, då mätavgiften kostat mycket mer än vad de producerat el för. förespråkar lagar som tvingar elnätbolagen att ta emot även små anläggningars el och ge ett högre elpris för förnybar el genom så kallade feed-in tariffs, så att hushåll kan få betalt för den del av sin elproduktion som de inte själva gör av med. I och har man lyckats med att tillföra småskalig förnybar el till nätet. Där kan varje medborgare bli elproducent och elnätbolagen är tvingade att ta emot deras elektricitet och betala fasta priser för den. I har man därmed fått en ny framgångsrik industrisektor med produktion av vind- och solcellsanläggningar. Där räknar man med att 130 000 arbetstillfällen kommit till enbart tack vare ellagstiftningen. är det att regeringen ser över vår ellagstiftning för att uppmuntra små anläggningar.
mot · H002N257 · 2012-10-03 00:00:00 — Riskkapital och kvinnligt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av riskkapital för kvinnors företagande. I startas färre företag av kvinnor än av män och det finns studier som visar att kvinnors förutsättningar för att starta företag skiljer sig från männens. Traditionellt sett anses mannen vara entreprenören och företagaren i samhället. Tillväxtpolitiken önskar fler företag och fler företagare och det råder politisk konsensus om att det är önskvärt att fler kvinnor startar företag. Om samhället i större utsträckning kunde tillvarata de affärsidéer som kvinnor har skulle vi nå en ökad sysselsättning och högre ekonomisk tillväxt. Kvinnors företagande är en viktig och växande del av småföretagssektorn. Andelen kvinnor som driver företag är fortfarande lägre än andelen män. För att öka antalet företagarkvinnor satsade regeringen mångmiljonbelopp på att främja kvinnors företagande. har beviljat nytt stöd för ett program som främjar kvinnors företagande. Forskning har visat att det generellt sett är svårt för företagare att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter då det i inledningsskedet föreligger större osäkerhet och tillgången på riskkapital är begränsad. Forskning har även visat att kvinnor verkar ha svårare att finna finansiärer till sina verksamheter även om könsskillnaderna inte är så stora. Detta har visat sig gälla vid såväl företagsstart som utveckling av verksamheten. I en rapport utgiven av identifieras några av huvudorsakerna. En förklaring är att kvinnor verkar i de branscher som ses som mindre lukrativa av finansiärer. Flera studier visar att riskkapital koncentreras till branscher som är kunskapsintensiva och har högt teknikinnehåll, branscher där kvinnor är underrepresenterade. Vidare konstateras att kvinnor driver företag i mindre skala och därför efterfrågar små lån som inte är lönsamma för kreditgivaren som ändå har samma hanteringskostnad. Dessutom har det i studier framkommit att kvinnor ofta saknar det egna kapital som efterfrågas som säkerhet av kreditgivarna, vilket gör det svårare att beviljas lån. Kvinnor använder sig ofta av mindre kapital och startar sina verksamheter i mindre skala än vad män gör. Ytterligare en förklaring kan vara att kvinnor tänker och agerar annorlunda än män i sitt företagande och att de finansiella aktörerna inte besitter den kunskap som är nödvändig för att på ett tillfredsställande sätt kunna bedöma kvinnors affärsidéer. Kvinnor har dessutom mindre företags- och ledningserfarenhet, vilket kan leda till att de missgynnas i kontakten med finansiärer. Företag som drivs av kvinnor ska ha samma möjligheter att växa som företag som drivs av män. Därför bör staten se över sina företagsfrämjande åtgärder i detta syfte.
mot · H002N258 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att alltfler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel på när priset per fälld älg närmar sig , och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. Detta är något som inte ser som något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas om hand på bästa sätt, och med kontinuitet. Att plötsligt ge sig in som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att inte de människor som bor i områdena har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och också är beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Därför bör ta ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)
mot · H002N259 · 2012-10-02 00:00:00 — Öka insikten om skogens betydelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ägardirektivet så att kan ta initiativ till att höja skolungdomars och allmänhetens kunskaper om skogens betydelse. Många svenskar rör sig sällan i naturen trots ett ökat intresse för ekologiska produkter samt miljö- och hållbarhetsfrågor. Det samhället har gjort att det är färre människor som är medvetna om skogens betydelse för svensk välfärd och att skogen måste skötas för att den ska växa bra. Svenska skogsägare producerar skogsråvaror av högsta kvalitet som säljs till vidareförädlingsindustrin. Det är viktigt att stimulera och utveckla nya användningsområden för både skogen och virket, eftersom det skapar nya företag och arbetstillfällen. Det finns vanföreställningar och misstro mot skogsproduktionen. Det beror på att allt färre personer rör sig i skogen och allt flera bor i städer. Fortsätter den utvecklingen riskeras framtida jobb och stora ekonomiska värden i samhället. Det är självklart också viktigt att fortsätta att diskutera skogen i ett framtidsperspektiv. Den ökande biofobin får även stora konsekvenser för friluftslivet, markägare och skogsindustrin. Hur kommer engagemanget för naturen och viltvården att påverkas om allt färre besöker skogen? Det finns önskemål om att skolan ska göra mer i dessa frågor, men skolan kommer inte enskilt att klara uppdraget. Därför krävs det gemensamma insatser från både skolan och skogsindustrin. Det kan ske i nära samarbete med kultursektorn, till exempel med några av våra museer. är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med ett övergripande ansvar för att dokumentera skogshistoria och utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelse som skogsbruket har för utveckling och ekonomi är detta otillfredsställande. i är det museum som har bäst förutsättningar att fungera som en rikstäckande kunskapsbas för skogsnäringen. Men intresset att skapa ett nationellt historiskt skogsmuseum har tyvärr varit svagt i . Museet har ett brett nätverk som omfattar skogsnäringen samt de kultur- och skogshistoriska museerna i och i . De har också ett nätverk med forskare på och . Vid SLU i bedrivs högsta skogliga forskning och utbildning. De har i sin tur tillgång till skogsbibliotek och forskning inom biologi, miljö, skogshistoria och skogsbruk. har de tillgång till arkeologi, miljö och teknisk naturvetenskaplig forskning. i har länge utbildat skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård. Det innebär att ta till vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på träden. Det är viktigt att höja kunskapen om skogens betydelse ur ett kulturhistoriskt perspektiv. är det statliga bolag som skulle kunna ta initiativ till ett fördjupat samarbete mellan skogsindustrin och skolan. I det arbetet är det viktigt att ta vara på den kompetens som finns dokumenterad på bland annat i . i (S)
mot · H002N260 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftsamling vad gäller marknadsföring i syfte att presentera som ett intressant rese- och turistmål för utländska besökare. Över hela landet satsar kommuner och regioner på att marknadsföra sina lokala sevärdheter. Marknadsföringen har fått ökad betydelse och man arbetar mer strategiskt med turismfrågorna. Regeringens riktade satsningar på att utveckla turismen i , , , och Åre kommer med all sannolikhet att få god utdelning. Förhoppningsvis kan det leda till en utväxling till gagn för fler kommuner och regioner. har den svenska turistbranschen haft en stor framgång och sysselsätter drygt 160 000 heltidsarbetande personer, något som branschen hoppas kunna fördubbla . besöks vårt land av drygt 16 miljoner utländska turister och affärsbesökare. har utländska besökares exportvärde ökat med . Utländska turister lägger mest pengar på varuinköp, mat, boende och transporter. Turismen har med andra ord blivit vår bästa exportvara! Turistanalytiker pekar på att klarat den ekonomiska krisen bättre än övriga europeiska länder. anses som ett intressant land med en hållbarhets- och miljöprofil, vilket efterfrågas alltmer. För att skall fortsätta att utvecklas och nå den målsättning som branschen satt upp krävs förutom en turiststrategi och en god infrastruktur också en kraftsamling vad gäller marknadsföring i syfte att presentera utländska turister ett intressant turistmål. Marknadsföringen kan också med fördel bedrivas i samverkan med övriga nordiska länder.
mot · H002N261 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av turistföretagens villkor. Turistnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat avsätter våra grannländer betydligt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Då kan den svenska turistnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter då arbetstillfällen genereras. Regeringens ambitioner inom turismsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat Matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster som turistland. Men turisminsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turistland faller ut i verkligheten. I utgör kultur, kulturgeografi och historia en särskilt viktig kultursektor. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Att står som huvudansvarig för turismen är bra men bör få ökat inflytande i frågorna. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turistföretagare att utveckla sina verksamheter. Då krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turistsatsningarna. En nationell turismplan behövs, som länen sedan kan bryta ned. En bättre koordinering av turistsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turistnäringen är på frammarsch i och har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turistföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt- och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turistföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och trygghetsvillkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas.
mot · H002N262 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla nyföretagarstödet. I en debattartikel på Brännpunkt i skriver om nyföretagarstödet i . skriver bland annat följande: Staten stöttar nyföretagandet genom en rad olika myndigheter och program. beställde en extern utredning () för att se på effektiviteten. Den utredningen visade att den lilla privata stiftelsen ensam bidrog till att skapa lika många nya företag som 14 andra organisationer hjälpte till att starta. Med den skillnaden att då fick från staten och att de andra, främst statliga myndigheter, fick 130 miljoner. har miljonerna på den statliga sidan ökat till miljarder, medan fått mer. skriver också: arbetar med rådgivare som själva har startat och drivit företag och finns i 200 kommuner. deltar i att sjösätta 10 000 företag år . av nystartade företag i överlever. De som varit i kontakt med överlever till . De som hänger med på mentorsprogram överlever till . Jag kan därmed notera att är en mycket effektiv aktör inom detta område. Då vi i har stort behov av att det skapas fler nya och växande företag anser jag att de iakttagelser angående nyföretagarstöd som redogör för i sin artikel är värda att beakta. Jag anser därför att en översyn av nyföretagarstödet behöver göras. Detta för att tillse att statens resurser hamnar där de gör mest nytta. Det viktiga för staten är ju att de pengar som avsätts för att stötta nyföretagande på bästa möjliga sätt kan generera nya och växande företag. Detta kan ses som ett led i alliansregeringens mycket goda ambition att skapa ett företagsklimat i som står sig väl i den internationella konkurrensen.
mot · H002N263 · 2012-10-04 00:00:00 — Fonder för ersättningsjobb vid uttag av naturresurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fonder för ersättningsjobb vid uttag av naturresurs. har stora naturresurser i malm, kalk och andra bergarter. På har stenindustrin funnits , från att man bröt kalksten för eget behov till dagens storskaliga kalkbrytning. Kalk används inom många områden i vårt samhälle och är en viktig beståndsdel i många varor som vi använder i vår vardag. Kalkindustrin har utvecklats och brotten blir större och djupare. Kalken är en ändlig resurs, och efter avslutas brytningen och flyttar till andra områden. Vid brytning i dagbrott avsätts pengar till att återställa markområdet så att marken på olika sätt kan användas av kommande generationer. Någon avsättning till att skapa ersättningsjobb åt dem som är beroende av arbete på orten görs inte . När brytningen avslutas står bygden utan både naturresurser och arbetstillfällen. Ett krav vid brytning av naturresurs ska vara att företagen som får tillstånd ska avsätta medel för att skapa arbetstillfällen inom aktuell region. Målet med fonden ska vara att det i bygden finns ersättningsjobb när brytningen är avslutad. Företagen som får tillstånd ska aktivt delta i arbetet med att få fram ersättningsjobb. Fondavsättning påbörjas när brotten öppnas, och i ledningen för fonden ska ingå personer utsedda av regionen, aktuella fackförbund och företagen som bedriver brytningsverksamhet.
mot · H002N267 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft. För att bryta beroendet av olja och andra fossila bränslen måste vi satsa på energislag som är förnybara och skonsammare mot miljön. Vindkraft både på land och till havs är ett av de alternativ som måste få en mer central roll i vår energipolitik. Även om det har blivit en ökad satsning på vindkraft ligger fortfarande långt efter många andra länder. Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste ägnas ökad uppmärksamhet. Den finns bl.a. i och utmed Skåne- och . Men vi är övertygade om att den har en framtid på många fler ställen, inte minst utmed . Elanslutningsmöjligheten är mycket viktig vid planeringen av en vindkraftspark. En av de bästa anslutningsplatserna i finns på Sternöhalvön i , , i det befintliga energiområdet. Här uppfylls även kriterierna fria ytor och bra vindar. Utanför , i , planeras en vindkraftspark som kan komma att räknas till de största i världen. I finns möjligheten att koppla in ca 2 500 MW vindkraftseffekt. Det motsvarar 500 verk med effekten 5 MW vardera eller drygt 800 verk på 3 MW vardera. När projektet blir fullt utbyggt förväntas elproduktionen i parken uppgå till ca , vilket motsvarar av hela elförbrukning. Några av fördelarna med havsbaserad vindkraft är att den möjliggör byggandet av större kraftverk och grupper och att det är mer och jämnare energi i vinden. En av nackdelarna är att det är dyrare att bygga än på land. Det är självklart en faktor som kan bli avgörande för den havsbaserade vindkraftens framtidsutsikter. Staten måste därför skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar i havsbaserad vindkraft. Statliga agerande i ämnet är ett bra bevis på hur läget är , det vill säga oacceptabelt. Målet måste vara att få till stånd en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbyggnaden. Det är nödvändigt om ska klara att nå de klimatpolitiska målen när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Men det är också nödvändigt av arbetsmarknadspolitiska skäl eftersom en kraftfull utbyggnad av vindkraften skulle skapa många nya arbetstillfällen, bl.a. i .