mot · H002Kr294 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till alla elever som vill och behöver läxhjälp oaktat familjens ekonomiska förutsättningar. Förutsättningarna för barn att klara sin skolgång varierar. Hemförhållanden ser olika ut; alla elever har inte föräldrar som kan ställa upp och stödja sina barn. Det kan handla om utbildningsbakgrund, språkfärdigheter, bostadsförhållanden, trångboddhet, avsaknad av lugn och ro men även tid för föräldrar som kan ha långa arbetsdagar som inte medger den stöttning som barn så väl behöver. Det har betydelse för barnens möjligheter att ta till sig de kunskaper som läxläsning ger. I många fall handlar det om klasstillhörighet. Samhället och skolans uppdrag är att ge alla elever en likvärdig utbildning oberoende av kön, geografisk hemvist, sociala och ekonomiska förhållanden. Det finns skolor där endast 4 av 10 elever tar sig vidare till gymnasiet. rapporterar om kraftigt ökande skillnader mellan skolor. Skolor med socioekonomiskt utsatta områden får sämre resultat. Regeringens förslag om RUT-avdrag för läxhjälp är ett alternativ som bara gynnar köpstarka familjer och elever med generellt bättre betyg. Kostnaden för staten beräknas bli . Då förslaget så ensidigt riktar sig till köpstarka familjer lämnas elever och skolor i utsatta områden i sticket och utanförskapet ökar ytterligare. Det finns andra möjligheter som skulle öka rättvisan som är billigare och som ger alla elever samma chans. En möjlighet är givetvis läxhjälp via skolan, en annan är de frivilliga organisationer som ger gratis läxhjälp. Mattecentrum har i 17 städer räknestugor som ger gratis läxhjälp i matematik till 60 000 barn med en omsättning på eller per barn och år. För skulle Mattecentrum kunna hjälpa cirka 600 000 barn och ungdomar mot några enstaka tusen för de kommersiella läxhjälpsföretagen. En annan frivilligorganisation är Stiftelsen som är verksam i utsatta områden i , och snart och . Stiftelsen ger gratis läxhjälp till högstadieelever. Målgruppen är elever som riskerar att inte komma vidare till gymnasiet och följaktligen hamna i tidigt utanförskap. Unga och engagerade högskolestudenter hjälper eleverna regelbundet med läxhjälp med fokus på kärnämnen. Den strukturerade och resultatinriktade läxhjälpen är betydligt mindre kostsam än kommersiella läxhjälpsföretag och ger resultat. Stiftelsens elever höjde förra läsåret betygen i snitt 5 ämnen per elev och av eleverna gick vidare till gymnasieskolans nationella program. Respektive skolas lärare hade bedömt att dessa elever inte skulle klara sig vidare utan extra stöd. Det är mycket goda exempel på frivilligorganisationer som jobbar icke vinstdrivande med ekonomiskt stöd från näringslivet. Det stödet i kombination med de ideella krafterna resulterar i att fler ungdomar kan gå en ljusare framtid till mötes. Regeringens förslag visar att regeringen tror på läxhjälpens betydelse men det är alldeles för ensidigt inriktat. Alla elever ska ha möjlighet till läxhjälp för det är betydligt fler som behöver det. Med anledning av ovan anförda föreslås regeringen omgående ta initiativ till att stöd ges till alla elever som vill och behöver läxhjälp och att de kan få det oaktat familjens ekonomiska förutsättningar.