ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A279 · 2012-10-03 00:00:00 — Bemanningsföretag och lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningstrygghet. Det finns många bemanningsföretag med många anställda. Alla omfattas av bemanningsavtalet. Avtalet gäller för alla . Det finns två huvudmotiv för att teckna detta kollektivavtal. Det ena är att de som är anställda på ett bemanningsföretag ska skyddas av ett kollektivavtal i likhet med villkoren på den övriga arbetsmarknaden. Det andra är att minska konkurrens om lönevillkor och andra anställningsvillkor mellan olika grupper på en arbetsplats, alltså minska risken för social dumpning. Det ska inte löna sig att byta ut de egna anställda mot inhyrda med sämre villkor. Att arbeta på bemanningsföretag är i sig osäkert. Det är ofta de som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden som jobbar där. Dessutom är det i väldigt stor utsträckning ungdomar som jobbar i bemanningsföretag. Fackföreningarna har också svårt att nå dessa och få känner till sina rättigheter. Svensk lagstiftning tillåter olika anställningsformer, såsom kollektivavtalsreglerad tillsvidareanställning, visstidsanställning upp till , provanställning, projektanställning och så vidare. I och med kollektivavtalsregleringen i bemanningsavtalet så regleras det med en eventuell förlängning upp till om det förhandlas med det inkopplade fackförbund som är motpart till bemanningsföretaget. Tyvärr finns det vissa bemanningsföretag som byter anställda inbördes när man märker att personer närmar sig gränsen för en fastanställning. Inför hotet om arbetslöshet vågar man inte vägra. Det är arbetsmarknadens parter som äger frågan, ej lagstiftaren. Detta har varit och är en lyckad väg för att nå framgång för löntagare på svensk arbetsmarknad. Dock menar vi att lagstiftningen kunde ha en skarpare skrivning kring hur länge man kan vara visstidsanställd innan det övergår i en tillsvidareanställning. Detta bör åtgärdas. i (S)
mot · H002A280 · 2012-10-03 00:00:00 — Utbildning och utveckling i stället för arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en realiserad permitteringslösning som inkluderar utbildning. Kampen mot arbetslösheten och strävan efter full sysselsättning är socialdemokratins viktigaste mål. Tyvärr har vi en mycket hög arbetslöshet i och ungdomsarbetslösheten är förfärande hög. Regeringens universalmedicin mot arbetslöshet är skattesänkningar samt försämringar av a-kassa och sjukersättningar. Vi kan alla se att det inte biter. Vi socialdemokrater har en annan politik. Vi vill vara proaktiva och investera i meningsfulla insatser som verkligen bekämpar arbetslösheten. Vi behöver en rad arbetsmarknadsåtgärder i syfte att skapa fler jobb. En av de viktigaste åtgärderna är satsningar på mer utbildning genom fler platser i arbetsmarknadsutbildning, yrkesutbildning, vuxenutbildning, högskola och yrkeshögskola. En framtidsfråga är industrins möjligheter till utveckling och långsiktig produktivitet. Det är inte endast en fråga om jobben utan också om hur vi ska kunna fortsätta bygga ett välfärdssystem, med god vård, skola och omsorg. Därför blir utbildningssatsningar så centrala för att säkra jobben samt skapa nya arbetstillfällen. Under den finansiella krisen fanns olika system för permitteringslösningar i en stor majoritet av EU- och . Det möjliggjorde att man i dessa länder snabbt kunde vara tillbaka på banan när konjunkturen vände. Den var då inte alls intresserad av att finna liknande lösningar i . Detta medförde att svensk industri tappade konkurrensfördelar. Vi borde även i ha liknande system som möjliggör för företag och anställda att jobba kortvecka kombinerat med utbildning och utveckling. Detta gör att vi snabbt kan ställa om och stå rustade för ny teknik. Satsningar på utbildning och kompetensutveckling är fundamentalt viktiga för att rusta starkt. Därför bör vi även i utforma långsiktigt hållbara system som bygger på korttidsarbete kombinerat med utbildningsinsatser för anställda i tider av hög arbetslöshet. Långsiktigt hållbara trepartsöverenskommelser mellan fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer och staten är ett bra sätt att bekämpa arbetslöshet och slå vakt om svensk industri. Så vitt vi förstår så råder det inga delade meningar om detta. Trots detta är ännu inte en sådan lösning på plats. Vi anser därför att frågan måste få en skyndsam och tillfredsställande lösning. i (S)
mot · H002A281 · 2012-10-01 00:00:00 — Rätt till heltid, möjligt att jobba deltid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstadgad rätt till heltid. Det ofrivilliga deltidsarbetet liksom antalet tidsbegränsade anställningar har ökat kraftigt och innebär en stor otrygghet för flera grupper på dagens arbetsmarknad. Utbredningen av deltids- och visstidsanställningar skiljer sig kraftigt mellan olika branscher, men det är framför allt kvinnorna inom LO-kollektivet, personer med utländsk bakgrund och ungdomar som innehar de otrygga anställningarna. Enligt en utredning, gjord av LO , var det av kvinnliga medlemmar som arbetade deltid, och framför allt de yngre gjorde det ofrivilligt. Motsvarande siffra för manliga medlemmar var . Av de deltidsarbetande är det främst anställda inom den privata tjänstesektorn (hotell och restaurang, fastighetsbranschen och handel) som uppger att de vill arbeta mer. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av att ha en partner som försörjare eller eventuella mertidstimmar. Att inte kunna försörja sig själv leder till ofrihet i privatlivet. När det gäller mertidstimmarna dyker de ofta upp med kort varsel, och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Deltidsarbete innebär vanligtvis att den deltidsarbetande inte heller får del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda. Det i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. En allt större del av de anställda, företrädesvis kvinnor, personer med utländsk bakgrund och ungdomar, tvingas av sina liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering, exempelvis att ta ett lån eller att få en egen bostad. Det är dags att börja ställa krav på att för anställningar ska vara heltid. Lagstiftningen måste därför stärkas så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet för den som av olika skäl vill arbeta .
mot · H002A282 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidragens betydelse. har det skett en urholkning av lönesubventionen lönebidrag. Avsikten med lönebidraget är att underlätta för människor med funktionshinder att komma in på arbetsmarknaden. Taket för den högsta utbetalade lönesubventionen har inte höjts . Detta försvårar möjligheten för funktionshindrade att komma in på arbetsmarknaden. har tusentals arbeten försvunnit från de allmännyttiga organisationerna . Orsaken är att man helt enkelt inte har råd med de ökande kostnaderna. Situationen drabbar både individen och föreningslivet. För individen innebär det lägre inkomst och sämre livskvalitet. För folkrörelserna innebär det förlust av produktiv personal, eftersom många föreningar inte har råd att ha personer på lönebidrag med nuvarande nivåer. För samhället innebär det högre kostnader och färre i produktionen. I allmänna diskussioner är de flesta överens om att taket borde höjas, ändå händer inget. Människor med funktionsnedsättning står därmed längst bak i den kö som såväl regering som riksdag säger sig vilja ha ut på arbetsmarknaden. Nivåerna och konstruktionen av lönebidragssystemet är problematiska både för den enskilde och för föreningslivet. Hela lönebidragssystemet borde ses över, men ett första steg kan vara förändringar för dem som arbetar i allmännyttiga organisationer.
mot · H002A283 · 2012-10-03 00:00:00 — Rätt till heltid en fråga om frihet, försörjning och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Det ofrivilliga deltidsarbetet liksom antalet tidsbegränsade anställningar har fortsatt att öka. Handeln, hotell och restaurang och är avtalsområden där deltidsarbetet innebär en stor otrygghet på dagens arbetsmarknad. Utbredningen av deltids- och visstidsanställningar skiljer sig kraftigt mellan olika branscher, men det är framför allt kvinnorna inom LO-kollektivet, personer med utländsk bakgrund och ungdomar som innehar de otrygga anställningarna. De deltidsarbetande har svårt att klara sig på sin deltidslön och är beroende av att ha en partner som försörjare eller eventuella mertidstimmar. Försämrade möjligheter att deltidstämpla påverkar kraftigt ekonomin hos den som saknar heltidsanställning. Att inte kunna försörja sig själv leder till ofrihet i privatlivet. När det gäller mertidstimmarna dyker de ofta upp med kort varsel, och många deltidsanställda vågar inte tacka nej av rädsla att inte bli tillfrågade vid ett annat tillfälle, vilket minskar möjligheten att planera såväl arbets- som privatliv. Undersökningar har visat att tillfälligt anställda och deltidsanställda ofta mår psykiskt dåligt. Därmed är det inte orimligt att se en koppling mellan utbredningen av tillfälliga samt deltida anställningar och spridningen av ohälsa. Deltidsarbete innebär vanligtvis att den deltidsarbetande inte heller får del av kompetensutveckling i lika stor utsträckning som de heltidsanställda. Det i sin tur försämrar möjligheten till att avancera i yrket och bredda sin kompetens och komma bort från ensidiga och monotona arbetsuppgifter. En allt större del av de anställda, företrädesvis kvinnor, personer med utländsk bakgrund och ungdomar, tvingas av sina liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering, exempelvis att ta ett lån eller att få en egen bostad. Det är dags att börja ställa krav på att för anställningar ska vara heltid. Lagstiftningen måste därför stärkas så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet för den som av olika skäl vill arbeta .
mot · H002A284 · 2012-10-03 00:00:00 — Stärkande av rätten till fasta jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett tak för den allmänna visstidsanställningen. Visstidsanställning är inte en önskad anställningsform på svensk arbetsmarknad. På hela arbetsmarknaden vill sju av tio visstidsanställda ha en tillsvidareanställning med månadslön. Inom organisationsområde finns 140 000 visstidsanställda. har andelen visstidsanställningar ökat från . Att vara visstidsanställd är inte heller ett ungdomsfenomen. På organisationsområde är medelåldern för de visstidsanställda . Visstidsanställningar är inte heller en snabb genväg till ett fast jobb. Bland medlemmar var hälften av de visstidsanställda, som blivit tillsvidareanställda, fortfarande visstidsanställda anställning. Det är också betydligt vanligare bland kvinnor att vara visstidsanställd. Tre av fyra visstidsanställda arbetstagare inom organisationsområde är kvinnor. Att vara visstidsanställd innebär också lägre lön. I branscher tjänar visstidsanställda i genomsnitt mindre än tillsvidareanställda i grundlön för heltid. Om hänsyn tas till att visstidsanställda i betydligt högre utsträckning arbetar deltid är skillnaden i faktisk arbetsinkomst . Visstidsanställningar innebär också svårigheter att planera sitt liv. Hälften av de timavlönade visstidsanställda på hela arbetsmarknaden uppger att de får veta när de ska jobba innan. Var tionde man och var femte kvinna uppger att deras beslut om att skaffa barn påverkas av anställningsformen. Det har blivit vanligare att visstidsanställda måste ha mobiltelefon för att omgående besvara arbetsgivarens behov av arbetskraft. Arbetsgivare använder sig även av sms-tjänster när behov av arbetskraft uppstår. Dessutom får de alltför ofta arbeta korta arbetspass.
mot · H002A285 · 2012-10-04 00:00:00 — Alla arbetstagares rätt till fackligt skydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetstagare ska erbjudas fackligt skydd. oroas av att politiskt aktiva och partimedlemmar till andra partier än de som traditionellt räknas till arbetarrörelsen i vissa fall nekats medlemskap, utesluts ur eller förhindras att ta förtroendeposter i fackföreningar. I , där mycket av arbetstagarnas trygghet och ställning gentemot arbetsgivare regleras i de avtal som sluts mellan arbetsgivarorganisationer respektive arbetstagarorganisationer, framför allt kollektivavtalen, är det inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt viktigt att samtliga arbetstagare kan erbjudas det skydd som medlemskap i fackförening kan erbjuda. Föreningsfriheten är inskriven i grundlag: regeringsformen, 2 kap. Grundläggande fri- och rättigheter, 5 § Föreningsfrihet: Frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. I föreningsfriheten ligger också att varje förening eller sammanslutning, oavsett om den är politisk, religiös, kulturell eller företräder särintressen, själva har rätt att forma sina stadgar, föreningens inriktning och föreningens mål. Det måste också stå varje förening fritt att själva reglera vilka som accepteras som medlemmar, och att själva välja sina företrädare i enlighet med de egna stadgarna. När det gäller frågan att nekas medlemskap i en specifik fackförening, är det motionärens uppfattning att detta är förenligt med föreningsfriheten. Det står var och en fritt att söka medlemskap i annan fackförening, alternativt att tillsammans med andra starta en fackförening. Däremot: i de fall arbetsgivarorganisationer inom ett specifikt avtalsområde enbart väljer att teckna kollektivavtal och andra avtal exklusivt med ett eller flera fackförbund, som sammantaget inte kan erbjuda samtliga arbetstagare inom avtalsområdet ett fackligt skydd, är det uppfattning att detta måste regleras i lag. I ett rättssamhälle är det av vikt att samtliga erbjuds samma rättsliga skydd, även på arbetsrättsområdet. Vi vill därför att regeringen ser över möjligheterna till en tvingande lagstiftning, där inga exklusiva avtal mellan arbetsmarknadens parter får tecknas med mindre än att samtliga arbetstagare inom avtalsområdet kan erbjudas fackligt medlemskap och skydd. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002A286 · 2012-10-04 00:00:00 — Ett alternativ till dagens fas 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersätta fas 3 med ett helt nytt statligt system där deltagare hänvisas till samhällsnyttig verksamhet genom det allmännas försorg. En riksdagsmajoritet röstade under /2011 för att inga fler personer skulle slussas in i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas. Omkring 120 000 långtidsarbetslösa deltog 2010 i jobb- och utvecklingsgarantin, och ökade antalet ytterligare till följd av ett ökat inflöde i fas 3. Omfattande kritik har riktats mot programmet som av flera tunga instanser, så som () och , bedömts vara mycket dåligt styrt av regeringen och där det inte finns någon kapacitet för större programvolymer så som det ser ut . En mycket liten del av deltagarna kommer upp i den aktivitetsnivå som programmet egentligen fordrar, och programmets tredje fas, fas 3, utnyttjas av mer eller mindre seriösa arbetsgivare som får betalt för att erbjuda sysselsättning. Att fas 3 inte påverkar möjligheten att få jobb stöds av IFAU:s stora utredning. Det finns också klara indikationer på att de som sysselsätts genom fas 3 genomför arbete som annars skulle ha utförts av ordinarie anställda. Det kostar alltså staten enorma summor till ingen nytta. Det vittnas också om att den sysselsättning som erbjuds på många företag är allt annat än meningsfull. I stället nyttjar företagen arbetskraft för till synes meningslösa arbetsuppgifter enkom för att få ersättning för dessa. Programmet har, som påpekar, varit mycket bristfälligt styrt. Det har varit ett arbetsmarknadspolitiskt misslyckande som framför allt har gynnat arbetsgivare men i mycket liten grad påverkat möjligheterna för programdeltagarna att få jobb. I stället har de permanentats i utanförskap. beslut att stoppa anvisningarna till fas 3 var ett steg i rätt riktning men hela systemet måste ändras. Vi vill se ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin, vilket garanterar meningsfull och framförallt samhällsnyttig sysselsättning för programdeltagare. Det finns många statliga, regionala och kommunala verksamheter där behovet av arbetskraft är skriande och där ett statligt alternativ till jobb- och utvecklingsgarantin skulle lösa en stor del av problemet. Att styra programmet så att programdeltagarna arbetar inom samhällsnyttig verksamhet som vård, skola, försvar, omsorg och infrastruktur är eftersträvansvärt, och arbetsinsatsen skulle gynna såväl samhälle som enskild. Det skulle också göra att programdeltagarna skulle motiveras mer genom att jobba inom till exempel välfärdssektorer. Dagens system motiverar inte fas 3-praktikanterna då styrningen är alltför dålig och många företag inte erbjuder en meningsfull sysselsättning åt praktikanten. Det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att ersätta dagens fas 3 med ett helt nytt system, under det allmännas försorg, bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002A287 · 2012-10-04 00:00:00 — Ökat antal undantag i turordningsreglerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet undantag från turordningsreglerna i LAS från två till fem. Arbetsmarknaden har förändrats i grunden . Dagens arbetsmarknad ställer högre krav än på rörlighet. Regelverket på arbetsmarknaden har dock inte hängt med i den stora omvälvningen av arbetsmarknadens funktionssätt som vi fått uppleva. För att vi ska kunna klara av de stora arbetsmarknadspolitiska utmaningar som finns är det viktigt att vi ser över förlegade regelverk som visat sig agera bromsklossar i arbetet för en bättre fungerande arbetsmarknad. Ett exempel på sådant regelverk är de svenska turordningsreglerna som regleras under lagen om anställningsskydd (LAS). Regelverket slår särskilt hårt mot ungdomar som får svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Det vore också synnerligen positivt för företagen som skulle kunna reglera sammansättningen på arbetskraften i högre grad. De skulle dessutom våga anställa fler och kunna behålla nyckelpersonal. Undantagen från turordningsreglerna är två anställda, men bör utökas till fem. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002A288 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den generella 25-årsgränsen i starta-eget-bidraget sänks till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tiden för vilken starta-eget-bidraget utbetalas förlängs från . Starta-eget-bidrag, eller stöd av näringsverksamhet som det egentligen kallas, är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som ger ersättning till den som vill driva näringsverksamhet. Stödet kan bara sökas av den som är arbetslös eller har mycket hög risk för att bli det. Dessutom måste den sökande ha fyllt . Några undantag från den generella regeln finns, vilket innebär att somliga under kan söka bidraget. Det gäller till exempel personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, personer inom jobb- och utvecklingsgarantins fas 1 och 2 m.m. har antalet deltagare i programmet sjunkit kraftigt. Antalet deltagare kan dock förväntas öka om den ekonomiska recessionen slår rot, då det finns en negativ korrelation mellan deltagarantal i starta-eget-programmet och det allmänna läget på arbetsmarknaden. Programmet är förhållandevis billigt och har legat på i snitt. har i sin utvärdering av programmet varit mycket positiv. av de företag som startats genom programmet skulle inte ha startats i en kontrafaktisk situation utan programmet. Överlevnadsgraden för de företag som startats har funnits vara lika stark som för de företag som ej startats genom programmet. fann också att programmet, i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, hade betydande effekter för individernas möjlighet att erhålla ett reguljärt arbete. Stödet ges bara . Vi sverigedemokrater menar att det är en alltför och förslår att tiden ökas . Den satsningen skulle kosta knappt 200 miljoner kronor1. Det finns anledning att tro att fler företag startas och att överlevnadsgraden ökar ju längre som bidraget sträcker sig. Det som anförs i motionen om en sänkning av den generella 25-årsgränsen till och en utökad programlängd från bör ges regeringen tillkänna. , dnr 2012:969.
mot · H002A292 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska vara en obligatorisk inkomstförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska skötas och administreras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka a-kassans servicegrad och drastiskt minska handläggningstiderna. Det är dags att skapa en effektiv gemensam arbetslöshetsförsäkring och a-kassa för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. Genom att administrerar a-kassan blir den också helt opolitisk. Dagens a-kassa är i mycket politiserad. Trots att fackförbunden själva, såväl som a-kassorna, påstår att a-kassorna är självständiga och fristående så är kopplingen till enskilda fackförbund stark. Fackförbunden har i många fall starka kopplingar till framför allt det socialdemokratiska partiet, och nekar i vissa fall personer med medlemskap i ett annat politiskt parti medlemskap i facket, alternativt utesluter medlemmen. Bland annat syns politiseringen tydligt i en annons i tidningen där söker ny chef till a-kassan. Ett av kriterierna är självklart delar du arbetarrörelsens värderingar, som chefen förutsätts ta plats i förbundets styrelse. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för inkomstförsäkringen ska omfattas av en gemensam a-kassa med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. A-kassan ska ses som en inkomstförsäkring och vara en del av socialförsäkringssystemet. Dagens handläggningstider i a-kassan innebär många problem för den som blir arbetslös. Långsam handläggning och därmed sena utbetalningar sätter den arbetslösa i ekonomiska problem. Möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt bör också ses över i syfte att ytterligare integrera arbetslöshetsförsäkringen som en självklar del av välfärdsstaten.