ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sf263 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda arbetsskadeförsäkringen ur ett jämställdhetsperspektiv. Den bärande tanken bakom arbetsskadeförsäkringen är att den som råkar ut för skada eller sjukdom i arbetet inte ska drabbas ekonomiskt. Det är dock svårare för kvinnor än för män att få ansökningar om ersättning för arbetsskador beviljade. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) gjorde en granskning av arbetsskadeförsäkringen som visade att skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män består. Av de kvinnor som ansökte om ersättning för arbetsskada 20092010 var det som fick sin ansökan beviljad. Motsvarande andel för männen var . En allvarlig omständighet, som ISF lyfter i sin granskning, är att den forskning som används av försäkringsmedicinska rådgivare oftast bygger på studier av manligt dominerade yrken. Det kan innebära att kvinnodominerade yrken felaktigt antas vara mindre belastande än mansdominerade yrken. Exempelvis har vibrationsskador, vilka är betydligt vanligare i mansdominerade yrken än i typiska kvinnoyrken, en högre beviljandegrad än besvär i rörelseorganen eller psykisk ohälsa, som är vanligt bland kvinnor inom vård och omsorg. ISF:s granskning visar också att avslag ofta är otillräckligt underbyggda. De åtgärder som har vidtagit för att lösa problemet med skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män har inte varit tillräckliga. Med utgångspunkt i ovan framförda omständigheter bör arbetsskadeförsäkringen utredas ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Sf264 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsgränserna i sjukförsäkringen. behöver en förutsägbar, modern och rättssäker sjukförsäkring. Vi kan alla bli sjuka och därför måste vi ha trygga försäkringar som gör att människor vågar utbilda sig, byta arbete och starta företag. Den moderatledda regeringen har raserat sjukförsäkringen och skapat ett system med administrativa gränser för hur länge man får vara sjuk. Svårt sjuka som orkar ha kvar jobbet på deltid tvingas nu säga upp sig, bli arbetslösa på heltid och söka socialbidrag. De hårdare sjukreglerna, den så kallade stupstocken, har sedan de infördes utsatts för berättigad kritik. Sedan de nya reglerna infördes har nästan 65 000 personer sparkats ut ur sjukförsäkringen och bara av dem som utförsäkrades /10 har fått någon form av jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt prognos kommer sammanlagt cirka 77 000 personer att ha utförsäkrats . Många sjuka hamnar i en omöjlig situation där de varken ges rehabilitering eller rätt till ersättning från sjukförsäkringen. tog emot 599 självmordshot från personer som blivit utförsäkrade eller fått besked om en snar utförsäkring. var motsvarande siffra 19. Hur många personer som går från ord till handling finns det inga uppgifter om. Regeringens förändringar har också inneburit att tilltron till sjukförsäkringen bland medborgarna sjunker. Till exempel har LO visat i en undersökning att 6 av 10 svenskar inte längre litar på samhällets stöd vid händelse av sjukdom. Det behövs en ordentlig omprövning av det regelverk som gäller i sjukförsäkringen. De absoluta tidsgränserna i lagstiftningen måste bort och utförsäkringarna måste upphöra. Tydliga avstämningstider av olika slag kan vara bra, exempelvis när man ska tillförsäkras stöd och rehabilitering, men det är inte möjligt att sätta tidsgränser för hur länge sjukdomar varar.
mot · H002Sf265 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om människors rätt till rehabilitering vid sjukdom. Grundtanken i sjukförsäkringen måste vara att alla som kan jobba också får göra det. Om vi blir sjuka ska vi kunna vara säkra på att vi, utifrån vem vi är och var i livet vi befinner oss, får stöd och rehabilitering för att komma tillbaka till arbete. Så är det inte . Regeringen har raserat sjukförsäkringen och skapat ett system där många sjuka varken ges rätt till ersättning eller rehabilitering. Sjukförsäkringen har blivit en nedbrytande kravförsäkring som slår ut de verkligt sjuka människorna. En förutsättning för att sjuka människor ska kunna komma tillbaka till arbetslivet är att arbetsgivare fullgör sitt rehabiliterings- och omplaceringsansvar. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen måste fungera. är det tyvärr vanligt att anställda inte får anpassade arbetsuppgifter eller omplacering för att kunna återgå i arbete. En rapport från , Kedjan som brast (2011), visar att av de utförsäkrade medlemmar som genomgick arbetslivsintroduktion var det som inte fick stöd och hjälp för att snabbt komma tillbaka till arbetet. Anställningsformen verkar ha stor betydelse. Många uppger att arbetsgivarens intresse av att investera i personer med tidsbegränsade anställningar var litet eller helt obefintligt. Det är också tydligt att samspelet mellan och Arbetsförmedlingen ofta är otydligt, vilket drabbar den enskilde och väcker frågor kring systemets rättssäkerhet. finns det fall där personer nekats arbetslivsintroduktion efter att deras sjukpenning tagit slut en andra gång. Arbetsförmedlingens beslut har dock inte varit skriftligt och därför inte möjligt att överklaga. Den enda återstående utvägen för den enskilde har varit att söka försörjningsstöd. Det hade därför varit rimligt med möjlighet till arbetslivsintroduktion en andra gång. Det är dock viktigt att påpeka att sjukförsäkringen inte kan räddas med enskilda åtgärder, utan att det behövs en helhetslösning. Hela rehabiliteringskedjan bör omprövas utifrån att alla ska ha rätt till rehabilitering vid sjukdom och en andra chans i arbetslivet. Vad som ovan anförs i motionen om människors rätt till rehabilitering vid sjukdom bör ges regeringen till känna.
mot · H002Sf266 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som arbetar koncentrerad deltid. För dem som har en rak arbetsvecka innebär en karensdag att man förlorar en dags inkomst. Om man däremot har ett schemalagt arbete eller arbetar koncentrerad deltid förlorar man en större andel av sin inkomst. Detta drabbar särskilt kvinnor inom offentlig sektor där det är vanligt att arbetstiden är förlagd över . Över 100 000 inom den offentliga sektorn arbetar regelbundet natt eller på rullande schema. Dessa berörda grupper betalar ett högt pris för sin obligatoriska sjukförsäkring. Sjukfrånvaron är högre inom den kommunala sektorn jämfört med andra sektorer. Offentliganställda arbetar ofta i miljöer som på olika sätt utsätter dem för högre risk för ohälsa än vad som gäller befolkningen i genomsnitt. Det kan vara olämpliga arbetsställningar, olämpliga lyft eller psykisk ansträngning som man inte styr över själv. I den medicinska forskningen har man konstaterat att skiftschemaarbete, särskilt med inslag av natt och mycket tidig morgon, bidrar till sämre hälsa. Anledningen anses vara kroppens biologiska dygnsrytm, som är inställd på låg ämnesomsättning till skillnad från då den är hög. Konsekvenserna för natt- eller skiftarbetande är att de löper högre risk för hjärt-kärlsjukdomar och mag-tarmsjukdomar än de som arbetar regelbunden , och man är bland annat mer utsatt för vanliga infektioner. Det finns ett särskilt problem med så kallad koncentrerad deltid. Skälet är arbetets ojämna fördelning jämfört med regelbunden femdagarsvecka. Nattpassen är alltid långa; detta innebär att det blir färre arbetspass än vid en jämn femdagarsvecka. Alla med koncentrerad arbetstid drabbas av effekten att en karensdag som inträffar under ett långt arbetspass motsvarar en större del av inkomsten, men den som arbetar deltid drabbas dubbelt, på grund av att det långa arbetspasset utgör en större andel av arbetstiden. Genomsnittslönen för en akademiker är . Ett heltidsarbetande vårdbiträde tjänar . En vanlig deltidsomfattning för den som arbetar ständig natt är , vilket innebär . Det som gäller för alla som arbetar med jämn förläggning av arbetstiden är att bruttoförlusten av en karensdag blir av månadsinkomsten (31-dagarsmånad). Men för den som arbetar deltid och koncentrerad natt blir förlusten mer än dubbelt så stor. Karensdagen får naturligtvis större konsekvenser i en trängd ekonomi. En karensdag under en månad innebär med dagens regler för dem som har jämnt spridd arbetstid över veckan en löneminskning på . För den som arbetar tiotimmarspass i stället för de mer regelbundna per dag blir inkomstbortfallet med nuvarande regler emellertid större, . Den som arbetar med två tiotimmarspass blir av med av sin månadsinkomst, enbart med första karensdagen. Vad som anförs i motionen ovan, om behovet av att se över möjligheterna till att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som arbetar koncentrerad deltid, bör ges regeringen till känna.
mot · H002Sf268 · 2012-09-28 00:00:00 — Högkostnadsskydd mot höga sjuklönekostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad information om högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Alliansregeringen har genomfört flera reformer för att förbättra villkoren för företagare, exempelvis ökad social trygghet. En viktig reform var slopandet av medfinansieringen i sjukförsäkringen 2007. har dock arbetsgivaren ansvar för att betala ut sjuklön dag 214 i en sjukperiod, vilket kan upplevas betungande, i synnerhet för småföretagare. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att på se över de nuvarande reglerna om sjuklön där särskilt småföretagarnas situation ska uppmärksammas. För att underlätta för arbetsgivare införde alliansregeringen ett högkostnadsskydd mot höga sjuklönekostnader . Högkostnadsskyddet innebär att en arbetsgivare kan få ersättning för sjuklönekostnader om de under ett kalenderår överstiger den genomsnittliga årliga sjuklönekostnaden för alla arbetsgivare. Exempel: har fastställt den genomsnittliga sjuklönekostnaden för alla arbetsgivare till för ett visst år. En arbetsgivare hade en total lönekostnad på . Kostnaderna för sjuklön uppgick till . Arbetsgivaren kan få ersättning för den del av sjuklönekostnaden som överstiger av den totala lönekostnaden, det vill säga (50 00021 500). har högkostnadsskyddet utnyttjats av få arbetsgivare, endast 301 arbetsgivare beviljades detta . Skälet är sannolikt att förmånen är tämligen okänd. Det innebär en risk att småföretagare avstår från att anställa och expandera på grund av okunskap. Regeringen bör därför ge i uppdrag att öka kunskapen om högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader bland företagare.
mot · H002Sf273 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn över möjligheten att förtydliga omständigheterna under vilka förlängningstid vid kärleksinvandring kan tillämpas om anknytningen upphör . är ett bra land att leva i. Vi är också ett land som tagit ett stort ansvar när det gäller migrations- och asylpolitik. När det gäller anhöriginvandring genom så kallad nyetablerad anknytning, också kallad kärleksinvandring, tillämpar vi tvåårsregeln för att säkerställa denna anknytning. Det är i grunden en bra regel. Men att börja om i ett nytt land är en stor omställning, och kan mycket hända. Ett uppmärksammat problem är bland annat förekomsten av fru-import där utländska kvinnor utsätts för psykisk eller fysisk misshandel men avstår att anmäla detta i rädsla för att bli utvisad. Ett annat problem som kan slå sönder familjelycka är sjukdom och dödsfall. En utländsk medborgare som är gift eller sambo med en svensk medborgare där anknytningen upphör får sannolikt sitt uppehållstillstånd återkallat. Det gäller även vid dödsfall som är tragiska omständigheter och oftast oväntade. finns det möjlighet att bevilja en förlängningstid om särskilda skäl föreligger som möjliggör att den anhörige kan kvarstanna även inte har passerat. Mycket talar för att det har gjort livet lite mer uthärdligt för flera kvinnor som levt i en relation där våld har förekommit. Det är emellertid upp till ansvarig handläggare att bedöma om särskilda skäl föreligger, vilket innebär att den individuella prövning av varje enskilt fall förefaller som godtycklig och beror på hur den enskilde handläggaren uttolkar lagstiftningen. Detta skulle kunna avhjälpas genom att förtydliga vilka särskilda skäl som kan åberopas i förlängningsärenden. handläggare får också i sådana fall en tydligare skrivning att luta sig på i sitt tjänsteutövande. Regeringen borde därför göra en översyn över möjligheten att förtydliga vilka särskilda skäl som kan tillämpas i förlängningsärenden när det gäller kärleksinvandrare som förlorar sin anknytning innan har passerat. Edip Noyan (M)
mot · H002Sf274 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlorat medborgarskap. bor närmare en halv miljon svenskar utanför . Det blir allt vanligare att bo, studera och arbeta utomlands. Med en allt rörligare befolkning måste även medborgarskapslagstiftningen följa med. Med dagens lagstiftning finns problem för personer som varit svenska medborgare och avsagt sig det man inte fick ha dubbelt medborgarskap. finns problem för barn som föds utomlands till svenska medborgare. finns det möjlighet i lag för svenska medborgare att inneha dubbla medborgarskap. Efter att den nya lagen trädde i kraft fanns en övergångsbestämmelse som gjorde att personer som varit svenska medborgare kunde återfå sitt svenska medborgarskap. Eftersom fönstret var begränsat var det många som missade att anmäla sin vilja att återfå sitt svenska medborgarskap. För att underlätta för alla som avsagt sig sitt medborgarskap bör de ges möjlighet att enkelt återfå det utan,nuvarande krav på bland annat vistelse och permanent uppehållstillstånd. Även för barn som föds av svenska medborgare utomlands får nuvarande bestämmelser negativa konsekvenser då de per automatik förlorar sitt medborgarskap , om annat inte anmäls. Barn som växt upp som svenska medborgare blir på grund av byråkrati helt plötsligt inte längre svenska. I dagens , med en allt rörligare befolkning, bör vi underlätta för människor att ha kvar sitt svenska medborgarskap, inte minst för att underlätta rörlighet och ge människor möjligheten att utan svårigheter komma tillbaka till , antingen permanent eller på besök. Regeringen bör därför se över möjligheterna att förändra lagstiftningen i enlighet med intentionerna i denna motion.
mot · H002Sf277 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett högre tak i sjukförsäkringen. Allt fler av dem som arbetar har inte längre ett fullgott inkomstskydd i den allmänna sjukförsäkringen. Detta beror på att taket i sjukförsäkringen inte har förändrats i takt med att lönerna har ökat tvärt om har taket sänkts av den moderatledda regeringen. hade färre än var tionde löntagare en lön över taket. En rapport som presenterade visar att den andelen har vuxit till en dryg tredjedel av alla löntagare 2009. Det innebär att en betydande del av dem som arbetar får ut betydligt av sin inkomst från sjukförsäkringen om de blir sjuka. Det här är ett problem för tilltron till socialförsäkringarna. I takt med att färre omfattas av sjukförsäkringen kommer många att börja ifrågasätta varför de ska betala skatt för en försäkring som inte gäller dem. Många betalar dessutom två gånger för att vara försäkrade mot sjukdom; dels genom arbetsgivaravgifter och dels genom avgifterna för kollektivavtalade tilläggsförsäkringar. Sjukförsäkringen är också ett viktigt instrument för att fördela risker mellan inkomstgrupper i samhället. Låginkomsttagare blir oftare sjuka och arbetslösa än höginkomsttagare. Om förtroendet för sjukförsäkringen urholkas kan det leda till att en stor del av svenska befolkningen föredrar en privat försäkring. Det innebär att låginkomsttagare som tvingas köpa en privat sjukförsäkring får ännu mindre pengar i plånboken och att samhällsklyftorna ökar. För att de allra flesta ska få ersättning för inkomstbortfallet om de skulle bli sjuka måste taket i sjukförsäkringen höjas. På det sättet försvaras den allmänna, gemensamma och solidariska försäkringen där alla delar på riskerna att bli sjuk.
mot · H002Sf278 · 2012-09-26 00:00:00 — Parallell utbetalning av tillfällig föräldrapenning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parallell utbetalning av tillfällig föräldrapenning. Både och i allvarliga situationer kan barn komma att behöva andra vuxna i sitt liv än bara sina föräldrar, ofta då fler än en person . Ett exempel på en sådan situation är när en familj har mer än ett barn och ett av barnen vistas på sjukhus. I de fall då båda föräldrarna måste vara på sjukhuset med det sjuka barnet, kanske på annan ort, finns det ingen som kan ta hand om de hemmavarande barnen. Det naturliga i det fallet är att en nära släkting, exempelvis en mor- eller farförälder, stiger in. Problemet uppkommer då den mor- eller farföräldern, eller annan nära släkting eller vän, som måste hjälpa till fortfarande yrkesarbetar. Personen måste då vara från arbetet. Denna situation gör hjälpsamhet och omtänksamhet till en klassfråga. Det borde därför vara möjligt att kunna betala ut ersättning för vård av barn till en annan person parallellt med föräldrarna. är det möjligt för en förälder att överföra rätten till ersättning till en annan person som är hemma med ett sjukt barn i hans eller hennes ställe, men möjligheterna för flera personer att ta ut ersättning parallellt är begränsad. Då barnet enligt definition är allvarligt sjukt har båda föräldrarna rätt till tillfällig föräldrapenning för samma barn. Men den rätten sträcker sig inte till fler anhöriga eller ytterligare personer . Att båda föräldrarna tvingas vistas borta från sina friska barn på grund av allvarligt sjukdomsfall eller olycka är tack och lov relativt sällsynt. Likväl bör systemen vara så flexibla att möjligheten finns för en yrkesarbetande nära släkting att delta i vården om hemmavarande barn. Jag vill att uppdrar åt berörda myndigheter att se över den möjligheten.
mot · H002Sf279 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av situationen för bärplockarnäringen i . natur är en av våra stoltaste gemensamma tillgångar. När det talas om utomlands är det ofta allemansrätten och den vackra naturen som belyses. Även inrikes får svenskarna njuta av detta. En stor del av den svenska matkulturen såväl som många av de svenska nationshögtiderna innefattar bär som plockats vilt. Tyvärr finns här även en baksida. Regeringen har tidigare tagit tag i problematiken med bärplockare som reser till från länder utanför Europeiska unionen och blir lurade. har tyvärr en ny form av problematik uppdagats. Många plockare från inom Europeiska unionen blir , via förmedlingar och rekryterare i sina hemländer, erbjudna att resa till för, vad de tror är, en sommar av hårt arbete mot en för dem god inkomst. Tyvärr vittnar många historier istället om en problematik där plockarna blir exploaterade genom fråntagande av pass och tvingade till långa arbetsdagar mot en oskäligt låg ersättning. Detta är svårt att upptäcka och åtgärda med dagens lagstiftning då de kommer från EU-länder vilket ger dem rätten att resa och arbeta fritt. En möjlig lösning för att åtgärda problematiken med oseriösa arbetsgivare som bedriver exploatering och bedrägeriverksamhet gentemot dessa bärplockare vore att införa ett krav på F-skattsedel för utländska företag inom bärbranschen. Detta skulle kunna utformas liknande det register regeringen undersöker att tillsätta för utländska byggföretag. Ett införande av ett register eller ett krav på F-skattsedel vore ett viktigt steg för att tydligare kunna kontrollera arbetsmiljön och lönebildningen för utländska bärplockare. Det ger skogsägare möjligheten att kunna kontrollera lokala plockare och stärker därmed deras rättssäkerhet. Ytterligare en väg mot att förbättra situationen inom bärnäringen vore införandet av en certifiering för företag vars bär är plockade och införskaffade på ett rättvist sätt. Krav- och Fair Trade-certifiering är exempel på framgångsrika konsumentvänliga certifieringar vilka skapar incitament för företag att certifiera sig med. allemansrätt är någonting svenskar känner stark stolthet inför. Detta får inte urholkas av oseriösa aktörer som profiterar på öppenhet och fri rörlighet. Därför är det viktigt att ta tag i problematiken med bärplockarnäringen.
mot · H002Sf281 · 2012-09-28 00:00:00 — Sjukpenninggrundande ersättning för kombinatörer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara den totala inkomsten som är sjukpenninggrundande för kombinatörer. För den som kombinerar att jobba i eget företag och vara anställd blir regelverket för sjukpenning oerhört orättvist. Om man jobbar i egen firma och som anställd och är sjukskriven den dagen som man jobbar i egen firma blir ersättningen baserad på de av inkomsten som kommer från företagandet som sedan slås ut och därefter de vanliga ersättning på det. Detta trots att personen i fråga arbetar heltid, eftersom de övriga är inkomster av anställning. Likväl blir det fel på samma sätt om det är från anställningen som man är sjukskriven. För samma person som ovan blir det på de av inkomsten från anställning som fördelas och sedan sjukpenning där med. Tipset från handläggare på är att anmäla arbete två tim per dag i firma och anställningen resten av dagen då skulle ersättning betalas ut av båda inkomsterna. Det kan inte vara rimligt att det är en kombinatörs uppgift att fördela sitt arbete utifrån regelverkets konstruktion utan det måste vara lagstiftarens ansvar att rätta till denna orimlighet. I arbetet med att förbättra trygghetssystemen för företagare är det här en viktig och prioriterad fråga. Därför föreslår jag att regeringen återkommer med förslag på regelverk som gör att kombinatörer som både är anställda och egenföretagare ska kunna räkna ihop sin totala inkomst och att det ska ligga till grund för sjukpenninggrundande ersättningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Sf285 · 2012-09-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad graviditetspenning. Att vara gravid är ingen sjukdom men en graviditet kan påverka kroppen så att arbetsförmågan blir nedsatt. Ett sådant exempel kan vara foglossning. Men det kan också handla om att den gravida kvinnan har ett arbete som innebär tunga lyft, ensidiga rörelser eller miljöer som kan vara skadliga för barnet. Arbetsgivaren har ansvaret för att göra en bedömning om den gravida kvinnan kan fortsätta arbeta eller inte. Om det finns möjlighet till omplacering med andra arbetsuppgifter ska detta vara första åtgärden. Kvinnan har ansvaret att anmäla till arbetsgivaren att hon vill bli omplacerad och detta ska göras en månad i förväg. Även utan tunga lyft eller andra hälsofarliga inslag i arbetsmiljön har många kvinnor en tung period under sin sista graviditetsmånad. Kroppen blir i många fall både stor och tung och det kan vara jobbigt att exempelvis förflytta sig. Själva förlossningen är också den en stor fysisk ansträngning. Med detta som bakgrund föreslår jag att regeringen ser över möjligheterna att införa en oprövad graviditetspenning för den sista graviditetsmånaden.