mot · H002Ub429 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk grundskola, gymnasieskola och komvux ska få ett statligt huvudmannaskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska ske. , i samband med att handlingsprogram för skola och utbildning antogs, slog fast att skolan åter måste få ett statligt huvudmannaskap. Anledningarna till detta ställningstagande är flera. En anledning är att svensk skola tappat i kvalitet då den övergick från statligt till kommunalt huvudmannaskap. Svenska elever presterar allt sämre i matematik och naturkunskap, men även vad gäller problemlösning och disciplin, vilket en rad internationella undersökningar klart och tydligt visar. Andelen elever som lämnar nionde klass med ofullständiga betyg i kärnämnena har dessutom ökat . visar det sig att elever med särskilda behov har svårare att få stöd . Vidare har arbetsmiljön i skolan för såväl elever som lärare försämrats. Detta har hänt som arbetsbelastningen har ökat och fortbildningsinsatserna minskats. Andelen obehöriga lärare har dessutom blivit allt fler sedan kommunaliseringen 1991, vilket inte minst är en följd av att läraryrket tappat i status sedan skolan kommunaliserades. Enligt () saknar fler än av lärarna som undervisar i och gymnasiet tillräcklig utbildning. Ytterligare en förklaring till den svenska skolans kräftgång är de senaste decenniernas massinvandring och mångkulturalistiska utgångspunkt. Det är uppenbart att många av de problem den svenska skolan brottas med är en direkt följd av att det en gång trygga och homogena svenska samhället nu ersatts av ett hårt, kallt och segregerat mångkulturellt samhälle. är övertygade om att svensk invandringspolitik måste förändras i grunden om vi över huvud taget ska kunna återskapa en trygg och väl fungerande skola. Hur de olika kommunerna prioriterar skolan, hur de prioriterar barns och ungdomars utbildning och därmed också framtidsutsikter, och hur stora resurser som satsas på skolan, varierar över landet. Även kommunernas ekonomiska situation varierar kraftigt över landet. Det innebär att en välbärgad kommun som väljer att satsa på skolan har större chans att få en likvärdig och rättvis skola än exempelvis en problemtyngd utflyttningskommun med sviktande skatteunderlag. Tanken är att svensk skola ska ge eleverna samma förutsättningar och samma kunskapsbas så att de klarar av att nå de uppsatta nationella målen oberoende av kön, socioekonomisk bakgrund eller var i landet man bor. Så är dock inte fallet . Detta gör att skolan inte är likvärdig, utan att våra barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Den likvärdiga skolan är i själva verket inget annat än en chimär. En undersökning gjord av LR visar att av det svenska folket anser att skolan inte är likvärdig. Drygt hälften av dem som svarade på undersökningen tror att situationen skulle förbättras med en statligt finansierad skola. Vidare har LR i en tidigare undersökning visat att så många som av lärarna, av föräldrarna och av eleverna anser att alla inte har en chans till likvärdig utbildning i dagens svenska skola. Vad gäller ett statligt huvudmannaskap var så många som av lärarna och av föräldrarna för ett sådant. Ytterligare ett problem med dagens skola är det otydliga ledarskapet där stat och kommun delar på ansvaret, vilket skapat en problematisk situation. Situationen börjar bli ohållbar. Därför förordar att den svenska skolan får ett statligt huvudmannaskap i syfte att ge våra barn och ungdomar rätten till en likvärdig och rättvis skolgång.