mot · H002MJ453 · 2012-10-04 00:00:00 — Det behövs bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar för att förbättra tillämpningen av existerande lagstiftning. Vi vill påbörja en sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. vill satsa mer än regeringen på anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. används för uppföljning av miljömålen, stöd till ideella miljöorganisationer m.m. anser att miljöövervakning är av väsentlig betydelse för att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. Bidrag som ges för att stödja engagemang i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Dessa anslag har inte räknats upp med pris- och löneomräkning och bör höjas. (SOU 2008:48) analyserade och lämnade förslag rörande fartyg som används inom marin miljöövervakning, kartläggning och forskning. Utredningen konstaterade redan då att ett ersättningsfartyg behövde införskaffas för Argos, som användes av för den regelbundna miljöövervakningen i haven runt samt av dåvarande för dess insamling av uppgifter om bland annat fiskebeståndens utveckling. Utredningen föreslog en organisation där tillhandahåller fartygen medan beställarna betalar drift, underhåll och liknande. Kostnaden för ett nytt stort fartyg uppskattades då till . Argos har tagits ur bruk och ersätts med tillfälliga lösningar. Regeringen beslutade att utreda statens behov av forsknings- och undersökningsfartyg. Fram till dess att beslut om en långsiktig lösning har fattats behövs pengar för tillfälliga lösningar för att inte långa tidsserier ska avbrytas och för att ska kunna klara sina internationella förpliktelser. Den långsiktiga lösningen behöver också finansieras. Sammantaget vill vi öka anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. med . Den nybildade Havs- och vattenmyndigheten ska genomföra merparten av en sammanhållen svensk politik för havs- och vattenmiljöer. Myndigheten har också viktiga uppdrag i det internationella arbetet. Bemanningsnivån ligger fortfarande under den nivå som föreslogs av den utredning som förberedde myndighetens inrättande. Det gör att centrala uppdrag inom bland annat genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv riskerar att bli eftersatta. Fiskerikontrollen, inklusive kontrollen av det kommande utkastförbudet i , riskerar också att halka efter. vill öka anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten med jämfört med regeringens förslag. Länsstyrelserna har en viktig roll också i arbetet för havs- och vattenmiljöer och våtmarker. Vi satsar mer än regeringen på åtgärder inom detta område enligt förslag från och andra (utgiftsområde 1 anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m.). Sammantaget satsar vi 2013 mer än regeringen på arbetet för havs- och vattenmiljön. har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Vi vill förstärka verkets arbete med samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i är det bråttom!, samt andra åtgärder som föreslagits senare av till exempel Miljömålsberedningen. Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning för miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslaget 1:1 ökas med 2013 för att därefter trappas upp. Internationellt samarbete behövs för att klara många miljömål. Utvecklingsländerna är särskilt utsatta för miljöutmaningar. Regelverk och förvaltning är ofta mindre utvecklade och ekonomiska resurser är begränsade. flyttas alltmer av produktionen till utvecklingsländer. Det finns ett växande behov av internationella regleringar och internationellt samarbete på miljöområdet. + 20 underströk betydelsen av det internationella arbetet och pekade på nya områden där arbetet behöver utvecklas, som havsmiljön. Vi vill öka bidrag till det internationella miljöarbetet både inom FN-systemet och i miljökonventioner. Vi vill också öka det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer och i viss mån öka svenska myndigheters möjligheter att bidra till det internationella arbetet av betydelse för utvecklingsländerna. Till dessa ändamål vill vi öka anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete med . Vi föreslår också till för arbete tillsammans med kommunerna och länsstyrelserna om större hänsyn till miljömålen vid samhällsplanering, i linje med förslag i är det bråttom! (utgiftsområde 18 anslagspost 1:5 ). Länsstyrelserna har en central roll i miljömålsarbetet och fungerar i viss utsträckning som fältorganisation. Sammantaget satsar vi följande medel på länsstyrelsernas arbete med miljömålen (utgiftsområde 1 anslaget 1:5 Länsstyrelser) samt djurskydd. Förslagen på miljöområdet bygger i huvudsak på förslag i är det bråttom!, samt förslag som tillkommit senare från bland annat Miljömålsberedningen. Levande sjöar och vattendrag Vi föreslår också att SLU tillförs för fortlöpande miljöanalys för att fortsätta och utveckla arbetet (utgiftsområde 23 anslaget 1:27 ). Sammantaget satsar vi 2013 på förstärkning av åtgärder för havs- och vattenarbete samt övrigt miljömålsarbete. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Två obehagliga händelser belyser utmaningen för jordbruket och jordbrukspolitiken. Jordbruksmark har övergetts på till följd av klimatförändringar. Flertalet av EU:s jordbruksministrar (dock inte ) vill satsa EU-medel på ökad konstbevattning, i stället för att anpassa jordbruket till de nya förhållandena. En ökning av de globala spannmålspriserna, bland annat till följd av torkan i , slår hårt mot mjölkbönder som satsat på importerat foder. Näringen vill ha stöd från regeringen och EU. anser att framtiden för jord-, skogs- och vattenbruk ligger i hållbart brukande i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det alltför ofta långt. Inom jordbrukspolitiken står vi inför ett vägval: Å ena sidan en försämrad miljö och mindre ekosystemtjänster till följd av en ökad intensifiering av jordbruket med ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, och användning av genmodifierade organismer och en alltmer koncentrerad storföretagskontroll över utsädesmarknad, å andra sidan större förmåga att motstå klimatförändringar och andra störningar och mer ekosystemtjänster, tack vare ett ekologiskt anpassat jordbruk baserat på större mångfald och mer multifunktionalitet. Regeringen tycks ha valt väg med sitt fortsatta stöd till godkännande av nya genmodifierade grödor (GMO) i EU och sitt fortsatta naggande i kanten av stödet till ekologisk produktion. vill i stället investera i framtidens jordbruk. Vi vill stödja en omställning till en hållbar livsmedelsproduktion med ökad ekologisk produktion, mångfald och mer framtida ekosystemtjänster. Vi vill till exempel möta mjölkkrisen med ett offensivt stöd till omställning till ekologisk produktion med mindre beroende av världsmarknadspriset på foder. Vi vill värna åkermarken bl.a. genom att klassa den som riksintresse. vill också satsa på bättre djurskydd. Ökad miljöhänsyn och ökad hänsyn till ekosystemtjänster bör vara utgångspunkten för översynen av landsbygdsprogrammet i och regeringens agerande i samband med översynen av EU:s jordbrukspolitik och EU:s fiskepolitik. Forskningen och utbildningen om ekologiskt hållbara odlingssystem bör utvecklas, så att odling i högre utsträckning sker med kunskap om biologiska system och dess begränsningar. Flera satsningar behövs för att miljöanpassa skogsbruket (se avsnittet Nollvision för avverkning av nyckelbiotoper ovan). För att börja genomföra en del av förslag och andra åtgärder avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslaget 1:9 med . Vi föreslår också att anslaget ökas med ytterligare för arbetet med djurskydd (se nedan). I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. påpekar att arters möjlighet till anpassning till klimatförändringar försvåras. För att motverka detta har rådet föreslagit ett nytt delmål avseende åkerlandskapet och en rad åtgärder, bl.a. utökat stöd till bioträda (mångfaldsträda), information och uppföljning. För att kunna genomföra förslag från och senare förslag avseende den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i åkermarken föreslår vi en ökning av anslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . Detta finansieras genom återföring av en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel (se nedan). Som ett led i kunskapsuppbyggnaden om biologisk mångfald satsade regeringen på ett långsiktigt projekt för att kartlägga de arter som förekommer i . fastställde 2005 finansieringen på nivån . Regeringens förslag om att riva upp det beslutet skapar en osäkerhet och risk för ryckighet i den fortsatta finansieringen som är oförenligt med projektets karaktär. Vi utvecklar vår syn på regeringens förslag om vidare i en separat motion (2012/13:MJ280). Det ekologiska lantbruket bidrar till att flera miljömål nås. Dessutom bidrar det till att markens produktivitet bevaras . Regeringen har slopat det särskilda anslaget för stöd till det ekologiska lantbruket med motiveringen att pengarna fördes till andra budgetposter. Det står nu klart att stödet till det ekologiska lantbruket i praktiken har minskats med mer än hälften, om än på ett osynligt sätt. Dessutom har villkoren för stödet försämrats. Inom landsbygdsprogrammet har dessutom flera förändringar av villkoren för ersättningen till ekologisk produktion lett till kraftiga minskningar av utbetalningarna till ekostödet. Vidare är nivåerna för stöd till ekologisk produktion i allmänhet låga, särskilt i förhållande till kraftigt höjda marknadspriser för konventionella produkter. Allt detta bidrar till att ekologisk produktion inte utvecklas i takt med efterfrågan, vilket i sin tur leder till både onödiga prisökningar för konsumenterna och uteblivna marknadsandelar för svenska jordbrukare. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Det behövs för att delvis täcka extrakostnader som andra maskiner, skördebortfall , kostnader för certifiering m.m. Det statliga stödet till certifierat ekologiskt lantbruk och omställning till ekologisk produktion behöver ökas. När mer pengar från landsbygdsprogrammet blir tillgängliga för stöd till biologiskt mångfald och andra miljöhänsyn bör stödet till det ekologiska lantbruket öka. Vidare bör regeringen göra en översyn av ersättningsnivåerna för certifierade producenter. Dessutom bör ett mål införas för , , att redovisa hur de kunskapsförsörjer det ekologiska lantbruket, ekologiska livsmedelsföretag, ekologiska handelsaktörer och konsumentorganisationer. För den långsiktiga utvecklingen är det också viktigt med åtgärder som främjar och underlättar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel, både i hushållen och i storkök och offentlig sektor. Stödet till denna verksamhet behöver återställas. föreslår att förs över från anslaget 1:19 Konkurrenskraftig jordbrukssektor och förs över från anslaget 1:23 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag Åtgärder ekologisk produktion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Anslaget uppgår till . Skatt på kväve och kadmium i konstgödsel avskaffade regeringen skatten på kväve och kadmium i konstgödsel. Skatten syftade till att minska tillförseln av kväve till åkern och utsläppen av kväve till våra övergödda hav och vattendrag. Skatten fungerade också i det närmaste som ett gränsvärde för kadmiumhalten i konstgödseln. Kadmium i våra livsmedel är ett folkhälsoproblem, som särskilt drabbar kvinnor. Regeringen har sent omsider insett problemet med att skatten avskaffades och gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att försöka hitta andra lösningar. Det har visat sig vara svårt. Medlen från konstgödselskatten återfördes till jordbruket, i första hand i form av ersättningar inom anslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, men även genom bland annat tillämpad forskning. Återföringen skedde med eftersläpning. Återföringen upphörde först . Därför föreslog regeringen en neddragning av anslaget 1:21 med i budgetpropositionen . Vi vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Det är en åtgärd för bättre folkhälsa och mot övergödning. Intäkterna bör som tidigare återföras till näringen, i första hand i form av ersättning för miljöåtgärder. Vi vill satsa en del av intäkterna på ett nytt anslag Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Återstoden, merparten, går som nämnts till en ökning av anslaget 1:21 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, i första hand för åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. Djuren har ingen rösträtt och är därför en grupp som är lätt för en ointresserad regering att strunta i. För oss gröna sträcker sig solidariteten över artgränserna, och vi ser därför stora behov att förbättra villkoren för djuren. Vi föreslår därför ett djurskyddspaket på 2013 och därefter med följande delar. Djurskyddskontrollerna har ända sedan omorganisationen 2009, då ansvaret flyttades från kommunerna till länsstyrelserna utan att tillräckliga resurser skickades med, varit otillräckliga. För att hinna med anmälningar som kommer in har de förebyggande kontrollerna fått prioriteras bort. Till exempel hade mindre än hälften av landets länsstyrelser gjort kontroller av djurtransporter, trots att har uppmanat att göra fler kontroller. Länsstyrelserna behöver därför få ytterligare resurser för att kunna upprätthålla en god tillsyn. Regeringens sent påkomna satsning i årets budget är ett steg i rätt riktning, men för litet. Vi anslår för detta under utgiftsområde 1 anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. Sedan den borgerliga regeringen lade ner som en av sina första åtgärder 2006 har det saknats en myndighet som företräder djurens perspektiv. För att inte slå sönder djurskyddsarbetet med ständiga omorganisationer föreslår vi inte att återinrättas, utan nöjer oss med en mindre förändring. Vi föreslår en djuretisk ombudsman en DjurO. Den ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, ta fram artkarakteristiska, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. skall fortsatt ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet, anslå medel till djurskyddsfrämjande forskning samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi föreslår i ett nytt anslag Inrättande av djuretisk ombudsman. För att stärka djurskyddsarbetet på , så att myndigheten kan stärka stödet till de regionala tillsynsmyndigheterna och vässa arbetet med att uppdatera föreskrifterna för att bättre spegla djurskyddslagens intentioner att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt, krävs ett tydligt uppdrag och ökade resurser. För detta föreslår vi att anslaget 1:9 utökas med ytterligare (utöver den ökning vi föreslår för miljömålsarbetet, vilket innebär en ökning på sammanlagt ). Utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt och kan i många fall erbjuda fördelar inte bara ur etiskt utan också ur vetenskapligt perspektiv. saknar dock en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Ett 3R-center (replace, reduce, refine) för alternativ till djurförsök, lämpligen förlagt till det nationella centret för djurvälfärd vid SLU i , skulle kunna bidra till detta liksom till att uppfylla åtaganden enligt EU:s nya djurförsöksdirektiv. Vi föreslår att ett nytt anslag 3R-center för alternativ till djurförsök tillförs 2013 och därefter. Dagens anslag för forskning om alternativ till djurförsök är en liten summa i forskningssammanhang inte minst i jämförelse med de betydligt större summor som satsas på forskning med djurförsök. Ett större anslag skulle ge en tryggad finansiering för fler lovande projekt som ratas. Vi föreslår att utgiftsområde 16 anslag 3:1 : Forskning och forskningsinformation utökas med . Utöver det satsar vi som nämnts ovan på en ökning av anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. (3450109).gm. fabrik -lag%283434352%29.gm.