mot · H002U326 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att det internationella samfundet ska driva på en demokratisk utveckling, ökad rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU ska ha som krav på europeiska företag verksamma i att värna de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och EU ska få till stånd en kraftfull Burmaresolution i . Den politiska utvecklingen i har påvisat flera positiva tecken. Trots dessa förändringar, som är viktiga, får den internationella dialogen med inte avstanna vid beröm för dessa relativa framgångar. I detta nya skede måste omvärlden istället säkerställa att dess förändrade förhållningssätt till aktivt förbättrar landets allvarliga människorättssituation och främjar en demokratisk utveckling. Dels måste bidra till att upprätthålla internationellt tryck på den burmesiska regimen att färdas i demokratisk riktning, dels måste säkerställa att svenska (och europeiska) verksamheter i även de främjar demokrati och mänskliga rättigheter. De förändringar vi nu ser i måste delvis sägas vara ett resultat av en kontinuerlig press från omvärlden med bl. a. sanktioner, starka generalförsamlingsresolutioner, fördömande av valet och förslaget om en FN-ledd kommission för att undersöka brott mot mänskligheten och krigsbrott. Med hävandet av amerikanska sanktioner och EU-sanktioner upphör några av de starkaste påtryckningsmedlen att verka. Det är därför av högsta vikt att det internationella samfundet fortsätter att vara aktivt och bibehåller ett tryck på regimen för att uppnå riktiga och bestående förbättringar i landet. kan här vara en tydligare röst. EU har numera ett officiellt kontor i och förhållandet mellan unionen och den burmesiska regimen har gått in i en ny fas. EU har hävt sina sanktioner mot landet , trots att de krav man själv ställt på regim inte uppfyllts, däribland släppandet av samtliga politiska fångar. För att sanktioner ska lyftas helt måste EU kräva att betydande steg tas i demokratisk riktning. och EU måste tydligt och konsekvent föra fram kravet på en förbättrad människorättssituation i , samt i fortsättningen begära att de statslösa rohingyafolket ges medborgerliga rättigheter. EU kommer snart att utarbeta texten till den 22:a resolutionen om i . måste agera för en kraftfull resolution. måste EU säkerställa att europeiska företag och investerare som etablerat eller vill etablera sig i verkar högst ansvarsfullt. En del av det offentliga EU-biståndet går numera till att utbilda burmesiska tjänstemän. I det skede nu befinner sig i är det oerhört viktigt att man, genom olika kanaler, även fortsätter stödja icke-statliga aktörer, registrerade som icke-registrerade, både i och utanför . och EU bör konsekvent ta upp frågan om de politiska fångarnas frigivande vid kontakt med den burmesiska regimen. släpptes hundratals samvetsfångar, däribland de mest högprofilerade, men än beräknas minst 800 sitta kvar. Att införa lagstyre är centralt för att åtgärda mycket allvarliga människorättssituation. kan här erbjuda teknisk expertis till stöd för den juridiska reformprocessen. Den bör även föra upp på EU:s och FN:s dagordningar vikten av att motverka en djupt förankrad kultur av straffrihet i om regimen där verkligen ska demokratiseras. Militären ska inte heller tillåtas stå utanför lagen. Enligt den nuvarande konstitutionen garanteras alla delar av militärregimen straffrihet för begångna, och kanske även framtida, brott. Årtionden av förföljelse och mord på civila, tvångsförflyttningar och tortyr, sexuellt våld och tvångsarbete, där de etniska minoriteterna varit den främsta måltavlan, går därmed ostraffade. Väpnade konflikter mellan militären och flera etniska minoritetsgrupper fortsätter, med grova och kontinuerliga övergrepp som följd. Bara i östra finns det uppskattningsvis en halv miljon internflyktingar till följd av juntans krigföring mot civila. Vidare har stridigheterna i Kachinstaten i norra som blossat upp resulterat i 90 000 nya internflyktingar. Till detta ska läggas de flera hundratusen flyktingar som lever i läger i grannländerna och de miljontals migrantarbetare som arbetar under mycket svåra villkor, framförallt i . Då merparten av det internationella biståndet nu fokuseras inne i , tappar flyktinglägren finansiering. Det är viktigt att fortsätter stödja burmesiska flyktingar i grannländer så länge dessa inte har möjlighet att frivilligt återvända till en trygg tillvaro. Vidare måste eventuella svenska fredsbyggande initiativ i konfliktområden, i stil med den av initierade Peace Support Initiative, vara inkluderande gentemot lokalbefolkningar och omgärdas av transparens. Många av grannländer, framförallt och , investerar stora pengar i naturresursutvinning i , som i många fall leder till ökade konflikter och MR-övergrepp, och sällan ger några fördelar till befolkningen. Problemen med dessa investeringar bör uppmärksammas. har dessutom hotat med att stänga flyktinglägren längs den thai-burmesiska gränsen och skicka tillbaka den burmesiska exilrörelsen som verkar i landet. Detta vore en katastrof och måste hindras. har nära relationer till som borde kunna påverkas till att föra en mer aktiv och värderingsstyrd politik gentemot .