ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So449 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra för apotek att behandla småkrämpor som ett komplement till primärvården. Många primärvårdsmottagningar och privata vårdcentraler är hårt belastade, och det kan vara svårt att få som man ringer. Inte så sällan är de problem som patienten söker hjälp för av en art som skulle kunna avhjälpas av en utbildad farmaceut på ett apotek. I har detta prövats med stor framgång, det kallas där minor ailment scheme eller behandling av småkrämpor, och har lett till en omfattande avlastning för allmänpraktiserande läkare och primärvård. Exempel på krämpor, men inte en fullständig lista, som faller under det här begreppet i är: Eksem, akne, hosta, förkylning, halsont, skrubbsår, enklare skärsår, förstoppning, hemorrojder, allergi, hösnuva, huvudvärk, ryggvärk, värk i öronen, matsmältningsproblem, diarré, PMS, vårtor. Helt avgörande för att behandling av dessa enklare krämpor skall få ges är att den utförs av en legitimerad farmaceut, alternativt givetvis en läkare anställd på . Apotek som auktoriseras att lämna dessa tjänster måste föra reviderbara noteringar om vilken individ med legitimation som har gett vilken behandling till vilken individ. I fungerar minor ailment scheme som så att man går till sin allmänläkare och får kostnadsfritt ett särskilt kort som berättigar till 10 besökstillfällen gällande småkrämpor. Så snart dessa 10 utnyttjats kan man få ett nytt kort. I har vi istället en mindre avgift i samband med primärvårdsbesöken, och vi har också ett system med personnummer vilket inte har. Sannolikt skulle det bästa i vara att besöket på kräver identitetskontroll samt betalning på liknande vis som vid primärvårdsbesöket. Det bör poängteras att en utformning där apoteken är berättigade till en viss ersättning per besök inte nödvändigtvis behöver kopplas med att en tvingande avgift fastställs. Med fri prissättning för apoteken kan istället en mer varierad konkurrens tillåtas, och man kan tänka sig både apotek som tar högre ersättning (för att de ger extra kringtjänster, eller finns i glesbygd, eller har anställt läkare för att ge denna vård) alternativt väldigt lågt pris (för att de vill få marknadsandelar).
mot · H002So450 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillägg av ett tolfte folkhälsomål: Tryggt och hälsofrämjande åldrande. beslutade att anta en ny och sektorsövergripande folkhälsopolitik för att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna mellan olika grupper i befolkningen. Folkhälsopolitisk rapport är en redovisning av de insatser som myndigheter, landsting och kommuner gjort för att uppfylla folkhälsopolitikens elva målområden. Målområde 3 behandlar gruppen barn och ungdom, målområde 4 fokuserar på gruppen vuxna i yrkesaktiv ålder. Något eget målområde för äldre finns däremot inte, och rapporten tydliggör att hälsobefrämjande insatser för äldre inte genomförts i önskvärd omfattning. Planering och prioritering av folkhälsoinsatser görs till stor del med utgångspunkt från folkhälsopolitikens elva målområden. Utvecklingen och uppföljningen av det framtida folkhälsoarbetet kommer också i stor utsträckning att styras av dem. Avsaknaden av ett livscykelperspektiv och ett målområde för äldregruppen leder till att den inte beaktas när folkhälsopolitiska insatser planeras och budgeteras. Om folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen ska kunna uppnås måste alla grupper, inte minst den stora gruppen äldre, beaktas. Därför måste folkhälsopolitikens målområden utökas med ett nytt målområde: Tryggt och hälsofrämjande åldrande. Detta kan påverka utvecklingen av folkhälsan positivt, öka livskvaliteten för gruppen äldre samt ge samhällsekonomiska vinster. Utvecklingen av äldres hälsotillstånd är avgörande för framtida resursbehov. Genom hälsobefrämjande och sjukdomsförebyggande insatser kan äldre behålla en god hälsa i allt högre åldrar. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002So451 · 2012-10-04 00:00:00 — Vidgat ansvarsområde för Allmänna arvsfonden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en vidgning av Allmänna arvsfondens ändamål till att omfatta även stöd till projekt för äldre. Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar togs bort med följd att det allmännas arvsrätt utökades. Om en person utan arvingar inte testamenterat sin kvarlåtenskap till ett specifikt ändamål tillfaller den Allmänna arvsfonden. Fondens medel har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Fondens bokförda värde uppgick till och ett marknadsvärde till . fördelades till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. Det är den näst största summan i fondens historia. Drygt 100 miljoner gick till målgruppen barn, 228 miljoner till målgruppen personer med funktionsnedsättning och 228 miljoner till målgruppen ungdomar. Äldre finns inte med som målgrupp trots att de utgör en snabbt växande andel av befolkningen. I den mån medel tillförs projekt som inbegriper äldre så är det för att de kunnat inrymmas i målgruppen personer med funktionsnedsättning. Andelen äldre i samhället växer nu snabbt. Flertalet kommer att vara friska och vitala men kommer många fler behöva samhällets vård och omsorg för att klara sitt dagliga liv. Den behandling, rehabilitering och omsorg vi ger äldre människor måste vara kvalitetssäkrad, bygga på kunskap, för att göra mest nytta för den enskilde men också för att garantera att skattemedlen används väl. Men här finns kunskapsbrister vilket visats i olika utredningar. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att Allmänna arvsfondens ändamål bör vidgas till att också omfatta också målgruppen äldre. Frågan har varit uppe i (2004, 2007) men avslogs då under motivering att det skett en ändring av lagen om Allmänna arvsfonden så sent 2004. har det gått och behoven av projektmedel inom området äldre har inte minskat utan tvärtom ökat. Därför är det att göra denna vidgning av arvsfondens ändamål.
mot · H002So452 · 2012-10-04 00:00:00 — Amalgam ett fortsatt problem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillförsäkra patienter med amalgamfyllningsproblem lika behandling i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högkostnadsskydd vid amalgamsanering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om sambandet ohälsakvicksilverexponering. Från är det av både miljö- och hälsoskäl förbjudet för tandläkarna att sätta in nya amalgamfyllningar. Debatten om amalgamförbud som pågått är därmed över, dock inte de problem som en del personer med amalgamfyllningar lider av samt de hälsoproblem som tandvårdspersonal som tidigare hanterat amalgam lider av. Genom reglerna i tandvårdsförordningen finns det en möjlighet för patienterna att få sin amalgamsanering betald av landstingen genom högkostnadsskyddet. Det har dock visat sig att det är mycket svårt för patienterna att komma i åtnjutan av detta. Det är därför angeläget att undanröja de låsningar som förhindrar möjligheter att utnyttja högkostnadsskydd vid amalgamsanering. I (SOU 2003:53) framkom att det behövs regelförändringar för att tillförsäkra patienter med amalgamfyllningsproblem lika behandling i hela landet. Det är angeläget att dessa regelförändringar införs. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Frågan om exponering för kvicksilver har fått förnyad aktualitet då nordiska tandsköterskor agerat och där våra grannländers regeringar tagit frågan på stort allvar. Många tandsköterskor har på grund av bristande information under ett stort antal år utsatts för inte minst kvicksilverångor och hudpenetration i arbetet med att framställa amalgamfyllningar. Inom EU har man arbetat med dessa frågor på ett långsiktigt sätt vad gäller Reach men också genom . Det som framkommit där är bland annat följande: Relativt låga doser kan få allvarliga följder för nervsystemets utveckling. Låga doser kopplas till skadliga effekter på hjärt- och kärlsystem samt immun- och fortplantningssystemen. Kvicksilvret är svårnedbrytbart och kan i miljön ändra form till metylkvicksilver, som är den giftigaste formen av kvicksilver. Metylkvicksilver tar sig lätt in i moderkakan, och genom blodhjärnsbarriären och kan på så sätt hindra den mentala utvecklingen även hos . Följaktligen måste problemet att kvinnor i fruktsam ålder och barn exponeras för kvicksilver tas på största allvar. Den största källan till kvicksilverexponering är för de flesta människor inandning av kvicksilverångor från amalgamfyllningar. Den norska slutrapporten som publicerats bekräftar den bild som tidigare framkommit avseende samband mellan kvicksilverexponering och ohälsoproblem. Det är angeläget att sambandet ohälsakvicksilverexponering för tandvårdspersonal utreds för att de som drabbats ska kunna åberopa arbetsskada. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. I har tandsköterskor som utsatts för amalgam kunnat få sina besvär klassade som yrkesskada.
mot · H002So454 · 2012-10-04 00:00:00 — Servering av alkohol inom inrikes trafik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över alkohollagens bestämmelser om serveringstillstånd i inrikes trafik. är det möjligt för tågbolag, flygbolag och rederier att beviljas tillstånd för servering av alkoholhaltiga drycker i inrikes trafik. Detta regleras i 8 kap. 1 § alkohollagen som bland annat anger att: Serveringstillstånd som avser servering i inrikes trafik på fartyg, luftfartyg eller järnvägståg (trafikservering), meddelas dock av den kommun där det företag som vill bedriva serveringen har sitt säte, eller där den person som vill bedriva serveringen har sitt hemvist.//. Tillstånd för servering ombord på andra färdmedel än de som nämns i ovan lagrum ges inte. Regeringen bör därför överväga en översyn av alkohollagens bestämmelser. Förslagsvis bör det vara möjligt för t.ex. ett bussbolag att precis som ett tågbolag beviljas serveringstillstånd, förutsatt att serveringen kan ske på ett trafiksäkert sätt och i enlighet med alkohollagens övriga krav. På samma sätt skulle det exempelvis också kunna vara möjligt för ett bolag som bedriver trafik med limousin att beviljas serveringstillstånd.
mot · H002So459 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föräldrar, närstående och anhöriga även fortsättningsvis ska få vara assistenter åt sina anhöriga eller barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sondmatning via sond i buken ska betraktas som ett grundläggande behov. Allt fler vittnar om att det vid ansökan till om assistansersättning för funktionshinder blir svårare och svårare att få beviljat det antal timmar som den funktionshindrade anses vara i behov av. har medierna uppmärksammat ett antal fall med personer som fuskar med assistansersättning. Dessa personer är brottslingar som ska polisanmälas. Smutskastningen i massmedierna har dock inneburit svårigheter när det gäller trovärdighet i bedömningen från handläggare. I samhällsdebatten görs det gällande att föräldrar inte ska få vara assistenter åt sina barn. Det anser vi vara fel. Det är oerhört arbetsamt både fysiskt och psykiskt att vara förälder eller närstående till en person med funktionshinder. Ofta innebär det att flera olika utomstående assistenter arbetar med individen. För många personer med funktionsnedsättning är det betydelsefullt att ha en anhörig, närstående eller förälder som assistent. Det ger en ökad trygghet. Att mata via en gastrostomi (slang och hål i magsäcken) antingen för hand eller med en matspruta eller matpump bedöms allt mer sällan av som ett grundläggande behov. Det gör dock matning via munnen. Bedömningarna varierar också i olika delar av landet. Detta skapar en känsla av otrygghet, rättsosäkerhet och orättvisa. Det bör vara självklart att assistans skall innefatta matning via sond genom bukväggen in i magsäcken. Sondmatning bör i fortsättningen vara ett grundläggande behov.
mot · H002So460 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationellt ansvar för . drabbas någon i vårt land av en allvarlig sjukdom som kan kräva transplantation av stamceller. Det kan handla om leukemi, svår blodbrist, immunbristsjukdom, ämnesomsättningssjukdom eller svår strålningsskada. I sådana fall kan en transplantation av blodbildande stamceller vara den enda behandling som kan rädda livet på den som drabbats. I startades registret över potentiella stamcellsgivare 1992 och fick namnet efter som avled i en blodbristsjukdom . Man lyckades inte finna en givare med passande stamceller till honom. är ett av många samverkade register runt om i världen. Totalt finns över 17 miljoner personer registrerade och vävnadstypade/HLA-typade i dessa register. För att registrera sig som potentiell stamcellsgivare krävs det att man inte får vara , eftersom prioriterar åldersgruppen som nästan helt saknas i registret. De är tvungna att prioritera just denna åldersgrupp vid nyanmälningar. Personer från 41år och upp till är välkomna, men dessa får betala för sin egen första vävnadstypning. Kostnaden uppgår till . ägs och administreras av som tillhör . Registret fungerar som den svenska hubben mot omvärlden. Finansieringar av registret görs gemensamt genom en rekommendation från SKL som innebär att landstingen, , och alla bör bidra med per invånare och år. Det borde nu vara dags att ta ett nationellt ansvar för för att på så sätt ge en stabilare finansiering och därigenom öka antalet potentiella stamcellgivare.
mot · H002So463 · 2012-10-03 00:00:00 — Statsbidrag till ideella organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av de förordningar och regelverk som gäller statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättning och social problematik. Många ideella organisationer som arbetar med frågor gällande situationen för personer med funktionsnedsättningar eller socialt utsatta människor har möjlighet att söka och få statsbidrag till sin verksamhet. Världen förändrar sig, så även sättet att bilda föreningar och kring vilka frågor människor organiserar sig. De förordningar och riktlinjer som finns är snäva för vilka organisationer som kan komma i fråga att söka statsbidragen. Skoopi är ett exempel på detta. Skoopi organiserar sociala arbetskooperativ som uteslutande drivs av personer med funktionsnedsättningar eller sociala hinder som gör att de har svårt att få ett annat arbete. Denna typ av organisation passar inte in i de regelverk som finns , och det finns säkert flera. En översyn bör göras av de förordningar och regelverk som finns för statsbidrag till organisationer som arbetar med frågor som rör personer med funktionsnedsättningar och social problematik.
mot · H002So467 · 2012-10-01 00:00:00 — Makt och verktyg till patienter i att bemästra sin sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att, i samverkan med sjukvårdens huvudmän, stimulera arbetet med utbildning för patienter med kroniska sjukdomar i att bemästra sin sjukdom. I flera europeiska länder pågår en utveckling med att stärka patienters egenmakt så att de själva, med vårdens hjälp, ska få verktygen att bemästra sin sjukdom och få ett bättre liv. Det uttrycks i termer som Expert Patients Programme, self-management, laerande och maestring eller stödjande program för egenomsorg och behandling. Däremot är det inte så vanligt förekommande i . En kronisk sjukdom är en långvarig eller livslång sjukdom, ofta med ett långsamt förlopp. Sjukdomen kan kontrolleras men inte botas. Att drabbas eller leva med en kronisk, livslång sjukdom innebär en stor omställning för personens liv och livskvalitet likaväl som för familj och omgivning. Trots sin sjukdom kan ändå många personer med långvariga sjukdomar i hälsoundersökningar själv skatta sin hälsa som god. Sannolikt därför att de har lärt sig att bemästra sin sjukdom, kontrollera sina besvär och skaffat sig förmågan att leva ett så gott liv som möjligt. Olika patientskolor, patientutbildningar och egenbehandlingsprogram är exempel på bra insatser som kan ge sådana kunskaper men tyvärr är de inte särskilt vanligt förekommande inom svensk hälso- och sjukvård. På i har man forskat kring egenvårdsprogram vid kronisk sjukdom. Ett av programmen innebär att ett antal personer med varierande kroniska sjukdomar deltar i en gemensam gruppverksamhet två och . Två gruppledare arbetar sedan med strategier för att öka personernas eller patienternas tillit till den egna förmågan, skapa nytolkning av symtom, ge förebilder och social påverkan. Programmet har gett säkerställda resultat vad gäller förbättringar av självskattad hälsa, funktionsnedsättning, sociala kontakter och aktiviteter, energi och trötthet samt minskad oro för hälsosituationen. Utöver detta har det inneburit en lägre vårdkonsumtion. I har tagit fram en dansk version, egenomsorg, av detta program inom sjukvården. I den norska sjukvården ingår egenvårdsutbildning vid kronisk sjukdom i lagstiftningen och det finns en pedagogisk samarbetsmodell, laerande och maestring, mellan sjukvårdspersonal, handikapporganisationer och erfarna brukare, ett nationellt kompetenscenter och 37 centrum för patientutbildningar över landet. I hälso- och sjukvårdsrapporter bedöms patientutbildningar och egenvårdsprogram bli centrala och helt nödvändiga element i framtidens sjukvård men än har det inte hänt så mycket. Därför bör ett arbete inledas för att stimulera och öka förekomsten av evidensbaserade egenmaktsprogram inom svensk hälso- och sjukvård.
mot · H002So476 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring inom LSS. För att säkerställa kvalitet och rättssäkerhet för personer som har biståndsbeslut enligt LSS är det viktigt att det finns aktuella utredningar gjorda av berörda handläggare. De personer som har behov och beslut enligt LSS är en utsatt grupp som behöver ha ett gott skydd och flera aktörer som tar deras behov i beaktande. Som det ser ut är det endast verkställarna ute i kommunerna som beaktar dessa personers behov, vilket innebär att individen kan hamna i problematiska och mycket blottställda positioner. I de kommuner där det finns externa utförare så är rättssäkerheten mycket starkare för dessa personer. Men när det är kommunen som både är beställare och utförare hamnar den kommunala nämnden i dubbla roller. Det beror på att myndighetsfunktionen och utförarverksamheten ofta ingår i samma nämnd. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att se över möjligheterna att stärka den enskildas rättsäkerhet vid biståndsbeslut avseende LSS.
mot · H002So477 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa screening för osteoporos (benskörhet) för att i tidigt skede upptäcka och diagnostisera osteoporos för att förebygga första fraktur. I inträffar omkring 70 000 frakturer som kan kopplas till osteoporos, det som vanligen kallas benskörhet. Orsakerna till sjukdomen är inte helt klarlagda, men det sägs att ärftlighet, kroppsbyggnad, låg fysisk träning, kostvanor och brist på D-vitamin kan vara faktorer som påverkar risken att drabbas av benskörhet. Det är också så att kvinnor löper större risk att drabbas av benskörhet än män. I takt med stigande ålder ökar också riskerna för benskörhetsrelaterade frakturer och av kvinnor kommer att råka ut för en eller flera frakturer som kan kopplas till benskörhet. Enligt en undersökning från () är benskörhet en underbehandlad sjukdom. Detta trots att benskörhetsfrakturer ofta får stora konsekvenser för den enskilde och för dennes närstående. av dem som drabbats av till exempel en benskörhetsfraktur på lårbenshalsen blir helt återställda och så många som får bestående handikapp av benbrottet. Om man som äldre blir sängliggande på grund av benbrottet är det också lättare att drabbas av följdsjukdomar såsom lunginflammation och blodpropp. Förutom det mänskliga lidandet medför benskörhetsrelaterad vård också stora samhällsekonomiska kostnader. Forskning har visat på att den årliga svenska kostnaden för benskörhet är . Det inkluderar direkta kostnader för vård och omsorg samt indirekta kostnader i form av till exempel anhörigvård och produktionsbortfall på grund av sjukskrivning. Enligt SBU:s undersökning är det årliga antalet vårddagar för benskörhetsrelaterad vård fler än för exempelvis hjärtinfarkt eller bröstcancer, vilket naturligtvis är en bidragande faktor till denna höga kostnad och gör den till en av mest kostsamma välfärdsjukdomar för kvinnor. Behandling av benskörhet sker framför allt genom bisfosfonater och med kalcium och D-vitaminer. Även fysisk aktivitet har visat sig ha positiv effekt på bentätheten och verkar således förebyggande för osteoporos. Dessa är relativt kostnadseffektiva metoder som kan motverka benskörhet vid en tidig upptäckt av sjukdomen och dess riskfaktorer. Diagnostisering av osteoporos sker genom bentäthetsmätningar i höft och ländrygg. Genom att göra sådana mätningar med så kallad screening, att regelmässigt undersöka stora patientgrupper, skulle fler tidiga diagnostiseringar kunna göras. Rätt behandling kan då snabbt sättas in, vilket skulle kunna förhindra en stor del av frakturerna och på så sätt bespara mycket lidande och minska samhällskostnaderna och övrig belastning på vården betydligt. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att möjligheten för fler regelbundna bentäthetsmätningar och kartläggningar av riskfaktorer, för att behandla och motverka framtida benskörhet och benskörhetsrelaterade frakturer, ses över.
mot · H002So478 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kartläggning av äldre tortyr- eller krigsskadades behov. Till kommer människor som utsatts för tortyr eller svåra krigsupplevelser och som mår fysiskt och psykiskt dåligt och utvecklat posttraumatisk stress. Dessa kan få hjälp av mottagningar som bedrivs i landstingens regi eller av annan utförare som Röda Korset. Internationell forskning har visat att äldre med tortyr- eller krigsskador inte bara uppvisar posttraumatisk stress utan också andra fysiska och emotionella problem som på ett dramatiskt sätt minskar deras livskvalitet och som också är förenade med ekonomiska problem för individen och för samhället. Den forskning som finns om behandlingsmetoder baseras främst på studier av yngre individer. Däremot är mycket litet känt om vad som bör göras för äldre som levt länge med posttraumatisk stress och som börjar utveckla andra hälsoproblem. och har för min räkning gjort sökningar efter kunskapssammanställningar kring äldre som har tortyrskador i livet, samt även efterfrågat detta via Expertsvar. Någon sådan har inte påträffats. Jag anser därför att det i behöver göras en kartläggning av vilka behov som föreligger bland äldre tortyrskadade eller svårt krigsskadade personer. En sådan är nödvändig som grund för att vi ska kunna utveckla behandlingsmetoder anpassade för denna åldersgrupp och att kunna erbjuda effektivast möjliga hjälp. Det handlar då inte enbart om behov av hälso- och sjukvård och omsorg utan också om annat som boende m.m.