mot · H002Sf303 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ge tilläggsdirektivet att utreda hur förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras i . de grönas vision är ett trygghetssystem som är modernt, enkelt och överskådligt. Enskilda människor ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver för att man blivit arbetslös, sjuk eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Byråkrati och administration ska vara minimal genom att myndigheterna är organiserade så att de kan agera optimalt och utifrån en helhetssyn. Dagens trygghetssystem ser ut som motsatsen till detta. Det är ett lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. Det är svårt att veta vad som gäller, många har svårt att få ersättning. Det finns människor som visserligen har rätt till ersättning, men inte förstått att söka på rätt sätt, medan andra är i stort behov av ersättning men inte har möjlighet att få det på grund av att de inte känt till alla detaljerade regler. Människor hamnar inte sällan mellan stolarna och känner sig ofta djupt frustrerade och felaktigt behandlade på grund av hur regelverket ser ut. Vi vill förändra detta. lade efter ett internt rådslag fram ett förslag om nytt trygghetssystem, så kallad arbetslivstrygghet. I denna motion beskrivs huvuddragen i detta förslag. Det går i huvudsak ut på att människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett vilket problem man har. Människor som inte kan försörja sig för att de är arbetslösa, sjuka eller både och ska inte behöva fundera på hur stor ersättningen kommer att vara den ska ligga på samma nivå. Det ska bli mindre viktigt för myndigheter att försöka dela in människor i fack huruvida det är sjukdom eller arbetslöshet som är huvudproblemet. Det centrala är den som står utan inkomst och är tillfälligt i behov av ersättning och engagerat stöd utifrån sin specifika situation. Den som är i behov av försörjningsstöd, så kallat socialbidrag, ska söka det på samma ställe och ha tillgång till samma stöd. Alla som behöver ska kunna få egen en egen handläggare. Vi föreslår att sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring slås ihop till ett nytt trygghetssystem, som därmed också tar över a-kassornas funktion. Trygghetssystemet blir skattefinansierat och nivåerna i det som är sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen jämställs, genom att taket i arbetslöshetsförsäkringen höjs, ett golv införs i sjukförsäkringen och sättet att räkna inkomst ändras. Två myndigheters, och Arbetsförmedlingen, uppdrag samlas i en myndighet och försörjningsstödet förstatligas. Tillkommer gör ett förändrat arbetssätt som ska präglas av både helhetssyn, effektivitet och individfokus. 3Problem med dagens system Dagens försäkringar är nära kopplade till industrisamhällets utveckling. Skråväsendet och fackföreningarna startade sjukkassor för sina medlemmar och även arbetslöshetskassor. Socialförsäkringssystemen skapades i då de flesta hade ett och samma yrke livet igenom, ofta med fast anställning hos samma arbetsgivare. Så ser inte samhället ut längre. Det får följdverkningar för ett stort antal ersättningar i de olika försäkringarna. Övergripande ser vi ett stort antal problem ur olika aspekter med dagens trygghetssystem. Den nuvarande regeringen har dessutom genomfört flera reformer som skapat ytterligare problem för många människor. Anställningsformerna ser annorlunda ut nu än . Nästan var fjärde person arbetar enligt den senaste arbetskraftsundersökningen deltid. Människor studerar både heltid och deltid. Ungefär varannan studerande arbetar vid sidan av studierna. Var sjätte student uppger att de måste jobba för att ha råd att studera. av alla som har anställningar har tidsbegränsade anställningar. Bland de personer som har tidsbegränsade anställningar är inte fackligt anslutna. Det är framför allt yngre som både arbetar deltid och har tidsbegränsade anställningar, och statistiken talar för att det i hög grad handlar om samma fysiska personer. Kvinnor är överrepresenterade både vad gäller deltid och tidsbegränsade anställningar. Av dem som arbetade deltid var kvinnor. Nästan en miljon företag är verksamma i . Dessa företag består till av människor som bedriver enskild firma, medan hälften så många är aktiebolag. Dagens system medför speciella problem för företagare då olika regler gäller beroende på vilken företagsform man bedriver sin verksamhet inom. Systemet är också dåligt anpassat efter nya typer av verksamhetsformer. 3.2Rundgång och regelanpassningens pris Skillnader i regler påverkar människors beteende. Det är förstås ofta avsikten, men många olika detaljregler och tidsgränser har sitt pris. I den mån man som enskild känner till systemets regler försöker man anpassa sig till dem. Handläggare är måna om denna anpassning och att kontrollera att reglerna uppfylls. Ju fler detaljreglerna är, desto större är risken att man fjärmar sig från det huvudsakliga syftet, det vill säga att människor får det stöd de behöver för att kunna återgå till arbete. I utredningen försäkring och mera arbete (SOU 2006:86) hävdas liknande tankegångar, liksom att försäkringarnas oförmåga att se till att försäkrade får rätt ersättning från rätt försäkring och deras bristande samspel gör att människor slås ut från arbetslivet. Där pekas också på att den stora grupp människor som både har problem med hälsa och fel arbete eller inget arbete alls uppmärksammas för lite eller hanteras fel. Det är en av dessa situationer som kan betraktas som att hamna mellan stolarna. I ett annat betänkande, Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2), lyfts rundgången mellan olika myndigheter fram. Enskilda riskerar att skickas runt, vilket framför allt styrs av vilka ekonomiska resurser som finns hos myndigheten. Är resurserna begränsade skapar det en benägenhet att i högre grad se den enskilde som någon annans ansvar, skrivs det i betänkandet. Man pekar på bristen på ett gemensamt samhällsekonomiskt tankesätt. Sedan regeringen införde den så kallade rehabiliteringskedjan 2008 har rundgången blivit än tydligare i systemet. I statistik syns det genom att sjukskrivningstalen nu går upp. Det har totalt sett stigit med . Det finns också en tydlig jämställdhetsaspekt vad gäller sjukpenningtalet då kvinnor har ett högre sjukpenningtal (8,3) jämfört med män (4,9). För kvinnor har det ökat med medan det för män istället har minskat . skriver själv på sin hemsida: Den större ökningen för kvinnor beror på att av de personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tidsgräns är kvinnor. Det motsvarar kvinnors andel som utgör av dem som lämnar sjukförsäkringen och eftersom män utgör en mindre del av denna grupp sker därmed inte samma ökning i sjukpenningtalet för män. En orsak till att sjukskrivningstalen går upp är alltså en konsekvens av att människor kommer tillbaka från insatser hos Arbetsförmedlingen. Enligt reglerna måste de vara utanför sjukförsäkringen och först därefter kan de ansöka om att åter få sjukpenning och rehabiliteringskedjan startar igen med sina tidsgränser. Till slut kommer de att bli utförsäkrade igen och det blir åter ett varv hos Arbetsförmedlingen. Det är bara om de är så sjuka så att det kan uteslutas att de inte kommer att återfå arbetsförmåga under resten av sitt yrkesliv som de kan få sjukersättning (så kallad förtidspension). har även de korta sjukskrivningarna ökat. 3.3Nya regler nya problem Den moderatledda regeringen genomförde stora förändringar i trygghetssystemen när de kom till makten. Det gäller framför allt inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Allt som oftast nämns arbetslinjen som skäl för att förändringar behövs. Det är en hård piska som viner och uppenbarligen tror man att det är det som behövs för att människor ska börja jobba. Problemet ligger hos individen, anser regeringen. De förändringar som regeringen har genomfört innebär att arbetslösa och sjuka ges ett snävare ekonomiskt utrymme och kontrolleras i ökad omfattning. Det förväntas få effekten att människor snabbare ska återgå till arbete. Förhållningssättet gäller både gentemot sjuka och arbetslösa. Förhållningssättet har mött kritik, inte minst från fackligt håll. Från sida har vi också kritiserat detta förhållningssätt. Vår uppfattning är att de allra flesta människor vill arbeta och försörja sig själva. För att minska arbetslösheten behövs ett brett angreppssätt med ett spektrum av insatser på både strukturell nivå och individnivå. Det kan gälla förbättrade möjligheter för företagande, åtgärder för ökad jämställdhet, förbättrat arbetsmiljöarbete, utbildningsinsatser, arbetsmarknadsåtgärder, åtgärder mot diskriminering, rehabiliteringsinsatser och individanpassade insatser. Vi vänder oss starkt emot regeringens förenklade analys och menar att den snarare kommer att skapa nya problem och ett större utanförskap. Det måste också ges bättre incitament till myndigheter att ge människor den hjälp de behöver istället för att myndigheter ska bolla människor mellan sig. 3.3.1Komplexa regelverk skapar problem Att människor måste vända sig till flera myndigheter har att göra med att komplexiteten i de olika försäkringarnas regelverk skapar stora problem. Krav på att redovisa arbetad tid för att få ersättning innebär att arbetsgivare ska fylla i varje frånvaro men också varje timma med mertid och övertid. Enligt Arbetslöshetskassornas samorganisation är av alla arbetsgivarintyg felaktigt ifyllda, vilket förlänger handläggningstiderna. Vilken ersättning en enskild person har rätt till kan inte heller fastställas i förväg. Och ersättningen beräknas på olika grunder i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. 3.3.2Konsekvenser och flykt från a-kassorna Människor har lämnat a-kassorna för att det blivit dyrare att vara med. En del bedömer säkert att det inte är troligt att man ska bli arbetslös, medan andra har en så snäv ekonomi att man helt enkelt inte anser sig ha råd. Andra kan ha andra skäl som till exempel att man inte längre kvalificerar sig för a-kassa på grund av deltidsarbete. Att många arbetslösa står utan försäkringsskydd till följd av a-kassans finansieringsreform kan ge stora konsekvenser både för den enskilda individen och för samhället. Den enskilda individen kan behöva sälja bostad och ytterst bli tvungen att söka försörjningsstöd från . Försörjningsstöd från finns som yttersta skyddsnät, men för att ha rätt till försörjningsstöd krävs att man inte har några realiserbara tillgångar. Försörjningsstöd innebär också att hela familjens ekonomi bedöms. Har partnern en inkomst beviljas inte försörjningsstöd. Konsekvenser för enskilda och för familjer blir allvarliga. Det gäller inte minst barn som på olika sätt får ta konsekvenserna av den nya situationen för de vuxna. Vi vill att båda ersättningarna ska beräknas utifrån historisk inkomst. Inte heller regeringens egna experter är nöjda med utformningen av dagens a-kassa. lyfter i rapporten (2011) fram kritik mot regeringens reformer i a-kassan och anser att arbetslöshetsförsäkringen behöver göras om: Den sittande bör pröva samtliga de ovan diskuterade frågorna: avgiftsdifferentiering, obligatorium, kvalificeringskraven för arbetslöshetsersättning och nivån för taket i a-kassan. I rådets första rapport riktade man skarp kritik mot regeringen och kallade reformeringen av a-kassan för ett misslyckande som minskade anslutningen till a-kassan. Andelen av de arbetslösa som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är relativt låg, enligt bilaga 10 i (SOU 2011:11). Till detta kommer dock de som ersätts genom aktivitetsstöd på grund av att de deltar i något av Arbetsförmedlingens program. Som sagts arbetar kvinnor deltid och har tidsbegränsade anställningar i större utsträckning än män och det gäller även de som inte har barn. Ofta innebär det att de inte omfattas av trygghetssystemet eftersom regelverket utestänger dem på grund av deras arbetsförhållanden. Genom insnävade regler som regeringen genomfört gäller detta i än högre grad . 4Uppenbart behov av förändringar Att det finns behov av förändringar i trygghetssystemet anser vi är uppenbart. Det har alltmer blivit ett rörigt och oöverskådligt system som människor i olika livssituationer känner stor frustration inför. har fått många nya reformer att ta hand om, ofta med extremt små tidsmarginaler, som den omorganiserats, vilket ledde till långa handläggningstider, som dock har minskat nu även om det fortfarande finns ärenden som tar att handlägga. Ökade krav har också ställts på samverkan mellan då människor bollas mellan sjukförsäkring och arbetslivsintroduktion. Det är uppenbart att såväl arbetslöshetsförsäkringen som sjukförsäkringen är uppbyggda runt en bild av arbetslivet som inte längre stämmer med verkligheten. Vi menar att reglerna behöver anpassas så att fler människor kan omfattas och ges trygghet den dag de behöver. Att kunna känna ekonomisk och social trygghet är också en folkhälsofråga. Att leva under ekonomisk eller social press är en riskfaktor för sämre hälsa. Med trygghet föds kreativitet, vilket stimulerar människor till att pröva nya vägar för att hitta ett jobb man trivs med. 5En dörr in och arbetslivstrygghet Våra utgångspunkter för ett trygghetssystem vid arbetslöshet och sjukdom är att människor vill försörja sig själva och gör det om möjligheten finns. Samhället ska träda in när människor behöver det. Trygghetssystemet ska utgå från en helhetssyn. En gemensam myndighet för hela trygghetssystemet minskar risken för att människor faller mellan stolarna. vill införa ett och samma trygghetssystem, så kallad arbetslivstrygghet vid sjukdom respektive arbetslöshet. Det är tänkt att skapa en större tydlighet för individer och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Människor ska veta vart man ska vända sig, och veta vilken ersättning som är att vänta. Man får en handläggare oavsett huvudproblem det ska inte finnas någon risk att man skickas runt. Med en gemensam tillhörighet blir vikten av helhetssyn på individen och hans eller hennes problem också tydligare för handläggare. Skillnader i villkor för att få ersättning kommer visserligen att kvarstå för sjukdom respektive arbetslöshet, men de är tänkta att minska i omfattning, och sammansatta problem ska inte leda till uteslutning. Individens egen uppfattning om sin situation ska ges stor betydelse. Det är enbart tillsammans med individen man kan bidra till att förändra hans eller hennes situation. En ny myndighet bildas dit uppgifterna från och Arbetsförmedlingen förs liksom försörjningsstödet från kommunerna. Människor som är arbetslösa eller sjuka men är tvungna att söka försörjningsstöd för sitt uppehälle ska kunna vända sig till samma ställe och få tillgång till insatser på samma premisser istället för att som kallas nollklassade och ofta stå utan stöd från både Försäkringskassa och Arbetsförmedling. Den övergripande inriktningen för det nya trygghetssystemet kan sägas vara att fler ska omfattas, att villkoren så långt som möjligt ska jämställas, att byråkratin ska minskas och att helhets- och individperspektivet ska ökas. Både på samhälls- och individnivå kan man vinna på ett större helhetsperspektiv. Att såsom göra en uppdelning mellan sjuka och arbetslösa är en konstruerad uppdelning som inte är av godo, vare sig för individen eller för samhället. Att vara sjuk är ett relativt begrepp, och många kan genom rätt arbete trots sjukdom vara helt arbetsföra. Detsamma gäller frågan om funktionshinder, något som handikapprörelsen länge lyft fram. Människor med funktionshinder får till exempel alltför ofta sjukersättning mot sin vilja. Arbetslösa eller personer utan fast anställning kan också ha sjukdoms- eller funktionshinder som inte blivit diagnostiserade och som gör det svårt att bli anställd eller behålla ett arbete. 5.1Vad innebär arbetslivstrygghet? Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen slås ihop. Du vänder dig till en och samma myndighet (ett och samma kontor) oavsett om du är sjuk eller arbetslös. Det blir skräddarsydda insatser för alla som behöver stöd. Arbetslöshetsersättningen skattefinansieras, precis som sjukförsäkringen. Ersättningsnivåerna för sjuka och arbetslösa föreslås bli på samma nivå. Vissa villkor för att få ersättning kommer fortfarande att finnas, men vara enklare, rimliga och begripliga. Arbetslösa kommer t ex inte att få ersättning om man sagt upp sig själv. Fler ska omfattas. Till exempel ska studenter återfå rätt till ersättning vid arbetslöshet och få rätt till ersättning vid sjukdom och en grundnivå ska gälla vid både arbetslöshet och sjukdom. Försörjningsstödet (socialbidragen) flyttas från kommunerna till den nya myndigheten, så att alla pengar för ersättning samlas i en påse. 5.2Övergripande organisatoriska förändringar för införande av arbetslivstrygghet För att åstadkomma ett system med arbetslivstrygghet behöver ett stort antal förändringar göras av vårt nuvarande trygghetssystem. Här görs en genomgång av viktiga, övergripande förändringar som behöver göras på en organisatorisk nivå, och vad det i praktiken skulle innebära. 5.2.1Sammanslagning av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen till ett och samma nya trygghetssystem Ett gemensamt trygghetssystem för arbetslöshet och sjukdom bidrar till en förbättrad helhetssyn. Både sjuka och arbetslösa kan ha en dubbel problematik och hamnar inte i kläm i ett sådant trygghetssystem. Systemet blir mer överskådligt, begripligt, underlättar kontakt och ställer mindre krav på detaljkunskap och tid. Det skulle underlätta både för myndigheter och för individer. Även om arbetslivstryggheten blir ett gemensamt system kommer det ändå att finnas viss olikhet i villkor för att få tillgång till ersättning, beroende på om behovet utgår från i huvudsak sjukdom eller arbetslöshet. Det kan tyckas motsägelsefullt, men vi anser till exempel att karensen behöver se olika ut. Men det är viktigt att ersättningsprinciper är lika och att det är samma nivå på taket (maxnivån) oavsett om man är sjuk eller arbetslös så att det inte ger incitament för ena eller andra ersättningsformen. 5.2.2Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen förs samman och ersätts av en ny myndighet Sammanslagningen eller bildandet av en ny myndighet som övertar uppgifterna är en naturlig följd av ett nytt trygghetssystem vid arbetslöshet och sjukdom och strävan efter ökad helhetssyn. Utvecklingen i landet går redan i denna riktning genom ökad samverkan mellan men också genom samlokalisering mellan , respektive Arbetsförmedlingen. Det höll visserligen på att bromsas upp av när den ville dra sig ur de lokala servicekontoren som en besparingsåtgärd. Men behovet av samverkan finns både för att nå bättre kvalitet på insatserna för den enskilde och för att effektivt kunna utnyttja lokaler. Att samma myndighet handhar olika skäl till varför man står utanför arbetsmarknaden minskar risken för att människor hamnar mellan stolarna. Den nya myndigheten övertar huvudmannaskapet för arbetslöshetsförsäkringen. Till den nya myndigheten överförs också administrationen av alla övriga ersättningar som handhas av . Till viss del sammanfaller förslaget med det som lyfts fram i Statskontorets rapport regionalt och lokalt (2008:3) som gjorts på uppdrag av arbete (Fi 2006:08). Där förespråkas idén om att bygga en ny dörr in genom en sammanslagning av Arbetsförmedlingen och en del av uppgifter. Man menar att frivillig samverkan inte räcker om man vill komma tillrätta med flera problem som är förknippade med nuvarande strukturer, såväl för individen som för högre förvaltningspolitiska värden. Medborgarorientering och rättssäkerhet lyfts bland annat fram. I en underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen mellan Arbetsförmedlingen och beskrivs hur samverkan mellan myndigheterna utvecklats och fram till . Man skriver följande: bedrivs en omfattande samverkan mellan . Den utgår från regeringsuppdrag och sker inom de reformer och förändringar som genomförs i socialförsäkringen, och är oftast beroende av särskilt avsatta medel. Att myndigheterna ska samverka är närmast en självklarhet, men samverkan sker företrädesvis i särskilda former, något vid sidan av den övriga verksamheten. Att det fortfarande sker i särskilda former och inte som en del av den ordinarie verksamheten visar på behovet av en gemensam myndighet. 5.2.3Ansvar för arbetslöshetsersättning tas över av den nya myndigheten är det a-kassorna som har hand om arbetslöshetsersättningen. Det har sina historiska skäl. A-kassorna har en egen historia och uppbyggnad med facklig tillhörighet som utgångspunkt. Föregångarna till startades också av fackföreningar genom de så kallade sjukkassorna. Ersättning vid arbetslöshet, oavsett yrkestillhörighet, är en statlig angelägenhet. A-kassorna har tidigare stått för en mindre del, medan merparten av de medel som utbetalats varit statliga. Som en följd av regeringens beslut om förhöjd finansieringsavgift (prop. 2006/07:1) ändrades dock balansen drastiskt och fick till följd att a-kassorna en period beräknades stå för drygt hälften av kostnaden. Nya förändringar infördes dock , då den förhöjda finansieringsavgiften ersattes av en så kallad arbetslöshetsavgift som a-kassorna ska betala till staten. För individer är det oöversiktligt och svårt att förstå att olika yrkeskategorier har olika kostnader för medlemskap i a-kassor och att regelverken också kan skilja sig åt. Arbetslivstryggheten som nytt trygghetssystem vid arbetslöshet och sjukdom skulle innebära att alla kommer att omfattas av en arbetslöshetsersättning. Den bör ha lika villkor för alla, och omfatta både grundersättning och inkomstbortfall. 5.2.4Slopat krav på medlemskap i a-kassa för att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet Till följd av att arbetslivstryggheten övertar arbetslöshetsersättningen kommer det inte längre att finnas något krav på medlemskap i arbetslöshetskassa för att få ersättning. behöver man ha varit medlem och ha betalat medlemsavgift för att kunna erhålla a-kassa. Borttagandet av medlemsvillkoret innebär därmed en uppmjukning av dagens regler. För att en person ska bli berättigad till ersättning från a-kassan krävs att dennes sammanlagda arbetstid överstiger , eller att man arbetat minst av 6 kalendermånader, då under förutsättningen att man har arbetat minst . Kravet på 80 timmars arbetad tid gör att många nu faller utanför systemet. vill att villkoret om beräkningstid för ersättning anpassas till dagens arbetsliv. Vi föreslår att kravet ersätts med ett inkomstvillkor på , beräknat utifrån de sex bästa månaderna . Det skulle göra att exempelvis egenföretagaren med ojämna inkomster och undersköterskan med timanställning får rätt till ersättning vid arbetslöshet även om hen inte har jobbat så mycket som krävs . 5.2.6Likställande av ersättningsnivå för sjukskrivna och arbetslösa Vår ambition är att det inte ska vara för stora skillnader mellan ersättning för sjuka och arbetslösa. Vi vill också sträva efter att ersättningen i större grad ska spegla den faktiska situation man befinner sig i. Arbetslivstryggheten bör ha samma maximala ersättning oavsett om man betecknas som tydligt sjuk, arbetslös eller en kombination av båda. skiljer sig ersättningsnivån markant åt beroende på bedömningen av varför en person inte kan arbeta. Ersättning vid sjukdom bygger på en antagen inkomst framöver som man går miste om när man är sjuk. Och den betalas ut . Men ersättning vid arbetslöshet räknas på inkomst och arbetad tid och betalas ut . Detta vill vi ändra på så att principerna för ersättning i trygghetssystemen blir desamma. Med en harmoniserad ersättning kan vi fokusera på människors möjligheter istället för på deras hinder. 5.2.7Tidsgränser görs om till avstämningspunkter Människor måste erbjudas ett stöd som är individuellt anpassat och som förmår öka förutsättningarna för den enskilde att återgå till arbete, i en eller annan form.