mot · GZ02Fi18 · 2012-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:100 ekonomiska vårproposition A Kunskap och arbete bygger Sverige3 En politik för fler jobb och växande företag sammanfattning4 B Det ekonomiska läget7 Svag utveckling i svensk ekonomi7 Svag konjunkturutveckling att vänta10 Det långvariga utanförskapet ökar12 Fortsatt stor skillnad i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män13 Försämrad matchning på arbetsmarknaden14 Strukturella utmaningar för arbetsmarknadspolitiken16 Ungdomsarbetslösheten en av de högsta i Europa17 Ökande barnfattigdom i spåren av jobbmisslyckandet20 C Ansvar för offentliga finanser20 Full sysselsättning det allt överskuggande målet21 Det indirekta sysselsättningsmålet bör göras explicit22 Hur kan man definiera ett sysselsättningsmål?22 Offentliga investeringar och det finanspolitiska ramverket24 Högt sparande i svensk ekonomi24 Är de offentliga investeringarna för låga?24 Mål för offentliga investeringar en problematisering26 D En politik för fler jobb och växande företag27 Insatser för att bryta ungdomsarbetslösheten30 Utbildningskontrakt för unga arbetslösa utan fullständig gymnasieutbildning30 Nynäshamnsmodellen för sommarjobb införs i hela landet33 Ökade drivkrafter till arbete för personer med försörjningsstöd36 En bättre fungerande bostadsmarknad36 Insatser för bättre riskkapitalförsörjning37 Långsiktigt ökade resurser till statlig forskning38 Utvidgad avdragsrätt för FoU-investeringar39 Ytterligare skatteincitament för att stimulera FoU-investeringar39 Investeringar i infrastruktur en nyckel för hållbar tillväxt41 Ökade investeringar och prioritering av miljövänliga transporter41 En kunskapsskola för alla.43 Kunskapsresultaten sjunker och likvärdigheten minskar.43 beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. A Kunskap och arbete bygger är ett modernt och framgångsrikt land. Vi svenskar är positiva till utveckling och öppna för omvärlden. Svenska ungdomar har självförtroende och framåtanda. förtjänar en regering som vågar tänka offensivt och föra en modern, framtidsinriktad och jobbskapande politik. Arbetslösheten är och prognoserna pekar på en fortsatt hög nivå. Allra mest bekymmersamt är den höga ungdomsarbetslösheten och den stigande långtidsarbetslösheten. 70 000 har varit utan jobb och arbetslösheten bland unga är . Regeringens politik har prövats , i både hög- och lågkonjunktur, och det är uppenbart att den inte leder till fler jobb. I den vårbudgetproposition som regeringen har lagt fram finns det inga nya förslag eller initiativ för fler jobb. Det har blivit alltmer uppenbart att regeringen redan har spelat ut alla sina kort, har slut på idéer och att deras politik inte biter på arbetslösheten. Det duger inte. utvecklingsbejakande befolkning förtjänar bättre. Vi socialdemokrater sätter jobben i centrum. största tillgång är invånarnas vilja till arbete. Det är förutsättningen för vårt välstånd och för att vi ska kunna lämna efter oss ett gott samhälle till våra barn. För varje människa är förmågan till egen försörjning nyckeln till att känna sig fri och kunna göra egna livsval. En hög arbetslöshet slår dessutom direkt på de offentliga finanserna och förmåga att finansiera skola, vård och äldreomsorg. Oavsett ur vilket perspektiv man ser det är allt annat än full sysselsättning ett slöseri med resurser. Flera av viktigaste exportländer i befinner sig i en djup ekonomisk kris. Men andra delar av världsekonomin, inte minst i och delar av , präglas av en fortsatt mycket hög tillväxt. Att befolkningsrika länder som , och upplever en dramatisk välståndsökning innebär stora möjligheter för ett land som . För att dra nytta av allt det positiva som globaliseringen innebär krävs det politisk handling. Svenska företag ska konkurrera med kunskap. I den stenhårda internationella konkurrensen kan inte hävda sig med låga löner, lägre kompetens och gårdagens teknik. Vi måste ständigt förbättra oss, stärka våra kunskaper och ligga längst fram i utvecklingen av nya affärsidéer, produkter och tjänster. Företag och jobb uppstår inte ur tomma intet. I denna motion presenterar vi en framtidsinriktad ekonomisk politik byggd på insikten att kunskap och arbete bygger . En politik för fler jobb och växande företag sammanfattning Ansvar för de offentliga finanserna Ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Vi vill utveckla det finanspolitiska ramverket med ett mål för sysselsättningen. Syftet med ett sådant mål är att underlätta prioriteringar i politikutvecklingen. Sysselsättningsgraden, eventuellt i kombination med antalet arbetade timmar och/eller arbetslösheten, skulle kunna utgöra en lämplig indikator för ett sysselsättningsmål. Hur målet ska definieras är dock en komplicerad fråga som behöver analyseras djupare innan man slutligen tar ställning. Förbättrad uppföljning av de offentliga investeringarna. har det väckts en diskussion om huruvida det nuvarande överskottsmålet bör kompletteras med ett mål för investeringar i reala tillgångar såsom vägar och järnvägar. Efter en fördjupad analys är nu vår bedömning att ett sådant mål skulle vara förknippat med betydande politiska, men även rent tekniska, problem. Däremot finns det starka skäl att förbättra uppföljningen av hur de offentliga investeringarna utvecklas, t.ex. genom högre kvalitet i den officiella statistiken. Det finns också skäl att parallellt med de treåriga utgiftstaken fastställa någon form av plan för utgifter i statsbudgeten av investeringskaraktär, det vill säga infrastruktur, utbildning och forskning. Vi vill i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Framtidens utmaningar kan, rätt hanterade, i många fall innebära betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår vi även att det inrättas en nationell innovationsberedning. Beredningen ges högsta politiska prioritet och leds av statsministern. Ett program för att bryta ungdomsarbetslösheten Vi föreslår att utbildningskontrakt införs för alla unga arbetslösa under som inte har fullgjort sina gymnasiestudier. Individen garanteras insatser med syftet att ge gymnasiekompetens, såväl utbildning som vägledning, motiveringsarbete och annat stöd. villkoras ersättningar från det offentliga arbetslöshetsunderstöd, ekonomisk bistånd och aktivitetsstöd samt olika typer av arbetsmarknadspolitiska insatser, som nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildningar, av att den unge arbetslöse fullföljer en individuellt utformad utbildningsplan. För unga som har fullgjort sin gymnasieutbildning vill vi skapa särskilda traineeplatser. En kraftfull ekonomisk stimulans riktas till de företag och organisationer som anställer en trainee. Alla arbetsgivare ska kunna ansöka om att anställa en trainee under förutsättning att det finns en godkänd handlingsplan med ett tydligt utbildningsinnehåll. För att öka kontaktytan mellan högskolan och näringslivet samt underlätta ett snabbare arbetsmarknadsinträde vill vi även skapa särskilda traineanställningar för unga akademiker. Sommarjobb enligt Nynäshamnsmodellen. I i södra har kommunen och näringslivet under bedrivit ett mycket framgångsrikt samarbete för att skaffa fram sommarjobb åt skolungdomar, en modell vi vill införa i hela landet genom ett riktat stimulansbidrag till kommunerna. Vårt mål är att hälften av 3034-åringarna ska ha genomgått en minst 2-årig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) . Vi vill också höja kvaliteten i utbildningen och snabba på arbetsmarknadsinträde efter examen genom särskilda traineeanställningar för akademiker. Personer utan gymnasieutbildning löper väsentligt högre risk att hamna i arbetslöshet. Vi ser ett betydande behov av att bygga ut vuxenutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen . För att ge personer som varit långvarigt arbetslösa ny och efterfrågad arbetslivserfarenhet och stimulera till livslångt lärande vill vi införa ett system med utbildningsvikariat. Den arbetsgivare som vikariatsanställer en långtidsarbetslös för att ge en fast anställd möjlighet att fortbilda sig inom sitt yrkesområde ska ges ett betydande ekonomiskt stöd från staten. Den fast anställde behåller sina ordinarie löneförmåner , men arbetsgivaren kan få ersättning för utbildningskostnaderna. Ökade drivkrafter för personer med försörjningsstöd. Ett stort problem generellt för personer med försörjningsstöd som försöker etablera sig på arbetsmarknaden är att försörjningsstödet minskas fullt ut med intjänad inkomst. I syfte att stödja ett arbetsinträde föreslår vi en tidsbegränsad skattekreditering för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. Insatser för förbättrad riskkapitalförsörjning Finanskrisen har ytterligare försvårat för företagen att hitta riskvilligt kapital. Vi vill skapa en statlig riskkapitalfond med ett särskilt fokus på investeringar i innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Fonden ska gå in i tidiga utvecklingsfaser och agera tydligt marknadskompletterande, vilket innebär att enskilda engagemang ska avslutas när företaget har nått en mognad som möjliggör privat finansiering. En dörr in. De offentliga riskkapitalinsatserna i präglas av en långtgående fragmentisering. Vår bedömning är att det finns betydande skalfördelar att vinna genom att bättre samordna de olika aktörerna och i vissa fall även fusionera dem. Vi vill i dialog med näringslivet genomföra en kartläggning och analys i syfte att hitta potentialer för att effektivisera de statligt finansierade riskkapitalinsatserna. Vi vill stärka de ekonomiska incitamenten för investeringar i externt tillväxtkapital i onoterade bolag. En möjlig lösning är att koppla en skattereduktion till den typen av investeringar. Långsiktigt ökade resurser till den statliga forskningen. De statliga investeringarna i forskning är en hörnsten i innovations- och näringspolitiken. Vi vill långsiktigt öka volymen statlig forskning. Utvidgad avdragsrätt för investeringar i forskning och utveckling (FoU). De svenska privata FoU-investeringarna är fortfarande mycket starkt koncentrerade till ett fåtal stora företag. För att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill vi utöka avdragsrätten för FoU-utgifter. Vi föreslår därför att företag under ett uppbyggnadsskede även får göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften. Nationell strategi för innovationsupphandling. För att öka den svenska konkurrenskraften vill vi vidta åtgärder för att öka inslagen av s.k. innovationsupphandling. Den offentliga upphandlingen omsätter och borde kunna nyttjas på ett mycket bättre sätt som ett verktyg för att driva på förnyelsen av svensk ekonomi. Vi anser att det finns starka behov av en nationell strategi för innovationsupphandling. I arbetet med att ta fram den nationella strategin bör det också formuleras mål för hur stor andel av den totala volymen offentlig upphandling som ska användas för innovationsupphandlingar. Ökade investeringar och prioritering av järnvägen. ser vi ett behov av att öka investeringarna i infrastrukturen, framför allt järnvägen. av bristande resurser till underhåll och begränsad kapacitetsökning är det svenska järnvägsnätet starkt ansträngt. Bristerna i järnvägsinfrastrukturen leder till betydande samhällsekonomiska förluster. Finansiering av infrastruktur. Investeringar i vägar och järnvägar ska finansieras på ett ansvarsfullt sätt genom anslag i statsbudgeten. Vi är dock öppna för att i vissa väl avgränsade fall pröva den modell för kombinerad låne- och avgiftsfinansiering som regeringen har tillämpat inom ramen för bl.a. Stockholmsöverenskommelsen. För att få utrymme för fler angelägna investeringar anser vi att inslaget av olika typer av brukaravgifter bör öka. En kunskapsskola för alla Investera i lärarna. Läraryrkets status måste bli högre, bl.a. genom att lämplighetstester införs. Efter genomförd lärarutbildning behöver lärarna också garanteras återkommande kompetensutveckling och fler karriärvägar under hela arbetslivet. Skolhuvudmännen och rektorerna måste ta till vara den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och ett större ansvarstagande i skolan. Utvecklingen av rektorsrollen. präglas mycket av skolledarens arbetstid av administration. Rektorer i måste kunna lägga mer tid på det pedagogiska ledarskapet om vi ska vända utvecklingen i skolan. Skolledare måste ges möjlighet till fortsatt pedagogiskt utvecklingsstöd. B Det ekonomiska läget Svag utveckling i svensk ekonomi väg genom den globala krisen har präglats av tvära kast. När finanskrisen slog klorna i världsekonomin föll investeringarna och konsumtionen drastiskt på många av viktigaste exportmarknader. En lång räcka av varuexporterande svenska bolag fick se sina orderböcker tömmas över . Innan fallet hade stannat upp hade totala export minskat med , varav varuexporten, som minskade med närmast ofattbara , stod för merparten av minskningen. Det dramatiska fallet i exporten tillsammans med en nära nog lika abrupt minskning av de privata investeringarna ledde till ett samlat BNP-fall på 5,0 procent.1 Massiva finans- och penningpolitiska insatser i vår omvärld tillsammans med en snabb försvagning av den svenska kronan2 ledde dock till en kraftfull rekyl uppåt för svensk export. BNP-tillväxten 2010 stannade på , vilket var den högsta noteringen . Tillväxten i svensk ekonomi fortsatte sedan i stadigt tempo för att, till följd av en svag exportutveckling, vändas till ett relativt kraftigt fall på mellan tredje och fjärde kvartalet.3 Det är genom de stora svängningarna i BNP under finanskrisen som utmärker sig i en jämförelse med övriga mogna industriländer. har också lyckats upprätthålla starka offentliga finanser på ett sätt som få industriländer kan mäta sig med. Men den totala återhämtningen i svensk ekonomi framstår inte på något sätt som exceptionell i ett internationellt perspektiv. ansluter sig i allt väsentligt till den breda mittklungan bland industriländerna när det gäller tillväxt i BNP och sysselsättning perioden 20082011. Vidgar man perspektivet ytterligare framstår faktiskt svensk ekonomi som tämligen blek. Även om jämförelsen självfallet inte är helt rättvis tål det ändå att konstateras att världsekonomin har vuxit med totalt 20082011 jämfört med tillväxt på . Sticker ut gör särskilt de snabbväxande länderna i som vuxit med enorma , eller totalt , . Figur 1 Investeringar, konsumtion och export i 20082011 (2008K1=index 100) Källa: Bearbetning av data från SCB/Nationalräkenskaperna. Figur 2 Total BNP-tillväxt i olika delar av världsekonomin 20082011 Källa: IMF, World Economic Outlook Database. har det vuxit fram betydande globala obalanser. En grupp länder med de snabbväxande i spetsen, inte minst , har etablerat stora och varaktiga överskott i bytesbalansen. Dessa reserver har med nödvändighet omvandlats till skulder i andra delar av världsekonomin. Framför allt i och delar av har därför förhållandet varit det omvända. Här har konsumtion och inhemska investeringar överstigit värdet av produktionen, vilket kommit till uttryck genom en allt större skuldsättning i både privat och offentlig sektor. De växande globala obalanserna har därmed utgjort själva motorn i den kraftfulla kreditexpansion i västvärlden som fick ett abrupt slut i samband med att den globala finanskrisen inleddes . Gemensamt för många av de länder som har problem med stora offentliga underskott och hög offentlig skuldsättning är att de drabbats av kraftigt fallande tillgångspriser i den privata sektorn. När hushållen och företagen nu återställer sina balansräkningar sker det i hög utsträckning genom ett ökat finansiellt sparande, dvs. via neddragningar i konsumtionen och lägre investeringar i reala tillgångar. Den privata sektorns konsolidering får direkta återverkningar på efterfrågan i ekonomin och därmed också negativa effekter på de offentliga finanserna, inte minst genom krympande skatteintäkter och ökande kostnader för arbetslöshetsunderstöd. Till denna indirekta övervältring ska även läggas en räcka mycket kostsamma aktioner med ett mer explicit statligt övertagande av privata skulder. Det som förenar de länder som är indragna i den europeiska skuldkrisen är att den totala upplåningen har varit för hög. Det finns dock betydande skillnader i hur skuldsättningen fördelats mellan privat och offentlig sektor. Bland de länder som brottas med betydande rubbningar i det finansiella systemet återfinns å ena sidan stater som misskött sina offentliga finanser som upplåningen i hushållssektorn varit relativt måttlig, t.ex. och . Å andra sidan finns det länder som innan den finansiella krisen stod på en relativt solid offentligfinansiell grund, däribland , och , och där det främst är upplåningen i den privata sektorn som utlöst krisen. I en rad europeiska länder har brustna tillgångsbubblor och finansiell kollaps i den privata sektorn nu omvandlats till en mycket allvarlig statsfinansiell kris. I , och har budgetunderskottet och den offentliga skuldsättningen nått sådana nivåer att statens återbetalningsförmåga ifrågasätts. Dessa länder kan därför inte finansiera sin upplåning på den ordinarie statsobligationsmarknaden och är beroende av särskilda nödlån från EU och IMF. , som brottas med de allra djupaste problemen, har dessutom ingått ett slags ackordsförfarande med privata långivare som innebär skuldavskrivning i utbyte mot att de kvarstående obligationerna garanteras av internationella aktörer. Det har spekulerats kring om även andra och betydligt större länder, framför allt och , kommer att bli tvungna att finansiera sig via nödlån. En sådan utveckling skulle sannolikt skapa en stark oro i det finansiella systemet med kraftigt stigande räntor i hela eurozonen, vilket i sin tur skulle få genomgripande realekonomiska följdverkningar. Risken för en sådan oordnad upplösning av den europeiska skuldkrisen har dock påtagligt minskat under inledningen av 2012. Den kanske viktigaste orsaken till att stressen på de finansiella marknaderna har dämpats är Europeiska () utgivning av treårslån till fast ränta, en åtgärd som pressat ned statsobligationsräntorna och tydligt minskat risken för en likviditetskris i banksystemet. Den lyckade skuldnedskrivningen i har sannolikt också bidragit till att reducera oron för en fördjupad kris i . Vidare har det från de länder som 2011 missade sina mål för de offentliga finanserna redan kommit tydliga signaler om ytterligare åtstramningar, vilket också det verkar lugnande på de finansiella marknaderna. I många fall har den snabba skulduppbyggnaden i både privat och offentlig sektor varit ett sätt att kompensera för bristande konkurrenskraft. Den gemensamma valutan omöjliggör att enskilda länder återställer sin konkurrenskraft via en försvagad växelkurs. I stället kan det krävas andra och mer smärtsamma åtgärder för att sänka kostnadsnivån i näringslivet. Trots betydande sparbeting är det även viktigt att det finns utrymme för långsiktigt produktivitetshöjande investeringar i t.ex. utbildning och forskning. Svag konjunkturutveckling att vänta Konjunkturutvecklingen är svårbedömd och det finns förhållanden som pekar i delvis olika riktningar. En faktor som talar för en snabb återhämtning är att hushållens sparande under har varit högt. har hushållen i genomsnitt sparat av sina disponibla inkomster.4 Det borde innebära att finns en betydande möjlighet till snabb konsumtionsökning när hushållen börjar se ljusare . I den andra vågskålen ligger en fortsatt mycket osäker utveckling på några av viktigaste exportmarknader. Stigande börskurser runt om i världen, fortsatt hög tillväxt i samt signaler om en starkare konjunkturutveckling i ger visserligen skäl till optimism, men fortsatta finanspolitiska åtstramningar i OECD-området, inte minst i en rad europeiska länder, kommer sannolikt att hålla tillbaka efterfrågan på svenska exportprodukter. Mot bakgrund av den finansiella turbulensen i vår omvärld förefaller det inte heller troligt att den svenska kronan, trots svag exportveckling, skulle tappa särskilt mycket i värde . Det mycket kraftiga växelkursfall som skedde 20082009 och som gav påtaglig draghjälp i industrins snabba återhämtning kommer därför knappast att upprepas. Den osäkra konjunkturutvecklingen återspeglas på ett tydligt sätt i de aktuella prognoserna över utvecklingen i svensk ekonomi. Det svaga fjärde kvartalet 2011, med fallande export och kraftigt dämpad tillväxt i hushållens konsumtion, har resulterat i att utsikterna har reviderats ned på bred front. Den allmänna uppfattningen bland prognosmakarna tycks nu vara att 2012 blir ett svagt år med en BNP-tillväxt bara obetydligt över noll. Redan nästkommande år förutspås dock tillväxten vara tillbaka på en nivå . Även om de flesta av prognosinstituten bedömer att BNP-tillväxten tar fart igen antas arbetsmarknaden utvecklas fortsatt svagt. Den öppna arbetslösheten förväntas bita sig fast kring , vilket är en historiskt sett hög nivå. Tabell 1 Aktuella prognoser över utvecklingen i svensk ekonomi 20122013 Källa: I tabellen angivna prognosinstitut. har det skett en viss återhämtning på arbetsmarknaden, och i absoluta tal är sysselsättningen nu uppe på ungefär samma, eller till och med något högre, nivåer än före finanskrisen. Men parallellt med att antalet sysselsatta har ökat något så har befolkningen i arbetsför ålder vuxit ännu mer. Trots att en viss del av fallet är återtaget är sysselsättningsgraden () därför fortfarande något lägre än . Även arbetslösheten har fallit tillbaka något men är alltjämt kvar på en historiskt sett hög nivå. Från att ha toppat på uppgick den säsongsrensade arbetslösheten till . Det innebär att arbetslösheten är på en högre nivå än (7,), då situationen på arbetsmarknaden av den dåvarande borgerliga oppositionen beskrevs i termer av massarbetslöshet. Även den säsongsrensade sysselsättningsgraden är enligt den senaste arbetskraftssundersökningen något lägre jämfört med . Det långvariga utanförskapet ökar Trots de senaste två årens återhämtning på arbetsmarknaden ligger långtidsarbetslösheten kvar på en fortsatt hög nivå. Av dem som var arbetslösa hade eller 118 500 personer varit utan sysselsättning . En tydlig och oroande tendens på arbetsmarknaden är att de med riktigt långa arbetslöshetstider ökar snabbt. Antalet personer som enligt Arbetsförmedlingens statistik har varit arbetslösa har under den borgerliga regeringstiden ökat från 25 000 till 70 000 personer. I jobb- och utvecklingsgarantins tredje och avslutande fas befinner sig över 30 000 personer och allt talar för att gruppen fortsätter att växa under kommande år.6 Att långtidsarbetslösheten tillåtits bita sig fast på höga nivåer kan innebära stora långsiktiga förluster, både för den enskilde och för samhället. Studier visar entydigt att längden på de perioder då individen varken studerar eller arbetar starkt påverkar möjligheten att åter komma i sysselsättning. Det är mot den bakgrunden som vi har låtit () studera hur det varaktiga, egentliga utanförskapet utvecklats under de senaste åren.7 Den definition på utanförskap som använts är bred arbetslöshet, ett mått som användes flitigt av under valrörelsen 2006.8 Men vi har därutöver lagt till kriteriet att man ska ha befunnit sig i bred arbetslöshet . Undersökningen har gjorts med hjälp av longitudinell individdata, vilket just gör det möjligt att följa personer . Antalet personer som befinner sig i varaktig bred arbetslöshet har ökat under i princip hela den undersökta perioden, och ökningen visar inga tecken på att mattas efter 2006. Även andelen av befolkningen i arbetsför ålder () tenderar att växa . Risken att hamna i bred arbetslöshet är markant större om man enbart har en förgymnasial utbildning, och detta är en riskfaktor som dessutom blivit tydligt större .