mot · H002T11 · 2012-11-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem presenterar i denna motion ett förslag på inriktning av infrastrukturplaneringen där klimatmålen är styrande. Därför föreslår vi stora satsningar på järnväg, spårvägar och övrig kollektivtrafik samt på cykel och gång. För godset handlar det om att satsa på mer transporter på järnväg och med sjöfart. Parallellt med investeringar krävs planering för ett transportsnålt samhälle, där det vi behöver i vardagen finns nära där vi bor och där varor inte transporteras längre än nödvändigt. Vi föreslår även en klimatrevidering av den befintliga planen utifrån en målsättning om att transportsektorns utsläpp av koldioxid bör minska till 2030. Detta mål fungerar även som ett utsläppstak för transportsektorn i det klimatpolitiska ramverk som föreslår i denna motion. Totalt föreslår en planeringsram på för satsningar på klimatsmart infrastruktur 20142025, vilket är mer än i regeringens förslag. Vi föreslår framför allt omfattande satsningar på järnväg, både i form av höjda anslag till drift och underhåll och till nyinvesteringar. Regeringen har ett fåtal sådana nysatsningar i sitt förslag, främst Ostlänken JärnaLinköping och en del av sträckan GöteborgBorås. Detta är välkommet, men långt ifrån tillräckligt. För att klara den nödvändiga trafikomställningen behövs långt mer kraftfulla åtgärder. Bland de större investeringarna i förslag finns en dubbelspårsutbyggnad på Ostkustbanan mellan och , en första etapp av Norrbotniabanan UmeåSkellefteå samt en utbyggnad av höghastighetsbana hela sträckan GöteborgBorås och mellan och . Utöver dessa större satsningar presenterar vi omfattande utbyggnader av järnvägen i hela landet för , bl.a. en närtidssatsning på klimatsmarta godstransporter och investeringar i regionala banor. Totalt beräknar vi att järnvägssatsningen kan komma att omfatta ca utöver regeringens förslag i investeringar och mer i drift och underhåll. föreslår en spårvägssatsning på , som innebär att kommuner kan få statlig delfinansiering för investering i spårväg och tunnelbana. Vi föreslår även att en del av investeringsramen för vägar ska reserveras för satsning på cykelbanor, både vid statliga vägar och som statlig delfinansiering till kommuner och regioner som vill investera i cykelbanor. För klimatsmarta transporter av gods presenterar vi ett antal förslag för att stärka sjöfartens och järnvägens konkurrenskraft, bl.a. genom att införa en lastbilsskatt. Sjöfarten har potential att bidra till en snabb klimatomställning som bör tas till vara. Därför föreslår vi investeringar som förbättrar omlastningen mellan järnväg, lastbil och sjöfart. Det finns nu ett gyllene tillfälle att välja satsningar för klimatet och för framtiden. För levande städer, för smartare resande och för framtida generationer. Den möjligheten vill ta till vara. Sammanfattning av ram för infrastrukturplaneringen 20142025 Drift och underhåll: varav räntor och återbetalning varav vissa mindre poster = återstår för investeringar, m.m. Tillkommande planeringsram finansierad av trängselskatt, m.m. Specifikation av investeringar: Bidrag till byggande av spårvägar Anm. Regeringen har inte i propositionen angivit någon fördelning av investeringsramen på vägtrafik och spårtrafik. Siffror inom parentes i tabellen är vår bedömning uträknad utifrån regeringens preliminära bedömning i pressmeddelande av påslag i förhållande till nu gällande plan. Klimatet vår tids ödesfråga6 En vision för klimatsmarta kommunikationer6 Infrastrukturens roll för en minskad klimatpåverkan9 Kritik av regeringens proposition10 Inga tydliga satsningar på kollektivtrafik och cykel11 Motorvägar som strider mot klimatmålen12 Regeringen försämrar bra projekt12 Ostlänkens potential tas inte till vara12 Tunnelbana till anpassas efter bilisternas behov13 Bra med satsningar på järnväg, men inte tillräckligt13 förslag för klimatsmarta transporter14 Klimatrevidering av befintlig plan15 Klimatanpassning av regionala planer16 Klimatsäkring av vägar och banvallar17 Klimatsmart användning av vägar24 Prioritering av kollektivtrafik framför bilen24 Bättre underhåll av vägar på landsbygden25 Två-plus-vägar och mitträcken för ökad trafiksäkerhet25 Avbryt planerna på klimatstörande motorvägar26 Avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt26 It och bredband det femte transportslaget28 Minskat buller från trafiken28 Intäkter från trängselskatt ska hanteras regionalt/lokalt31 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsättningen att transportsektorn ska minska sina koldioxidutsläpp till 2030. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utgå från klimatpaket i den kommande åtgärdsplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera den nationella planen 20102021 så att den aktivt bidrar till att nå klimatmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klimatanpassning av de regionala planerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphöja fyrstegsprincipen till lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att klimatsäkra infrastrukturen som en del av det kontinuerliga arbetet med drift och underhåll, både för järnväg och för väg. beslutar att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till och att av denna ram ska användas till utveckling av transportsystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påbörja planeringen av ett sammanhängande nät av höghastighetsbanor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Ostlänken, sträckorna GöteborgBorås och LundHässleholm, bör byggas med en standard som möjliggör en topphastighet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Ostlänken och sträckan GöteborgBorås inte planeras för tunga godståg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig delfinansiering av spårväg och tunnelbana. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utredningen av en tunnelbana till ska utgå från kollektivtrafikresenärernas behov. beslutar att av den ekonomiska ramen bör avsättas till drift och underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar och till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. beslutar att av den ekonomiska ramen bör avsättas för investeringar i vägar varav bör gå till investeringar i cykelvägar och andra cykelåtgärder; ytterligare bör gå till investeringar i spårtrafik varav bör användas för bidrag till spårvägar och tunnelbana och för investeringar i järnvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avbryta planerna på en östlig motorvägsförbindelse i , den s.k. Österleden, i enlighet med slutsatserna i klimatpaket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att föreslå åtgärder som stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft i den kommande åtgärdsplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade cykelsatsningar, både på statliga vägar och som delfinansiering för regioner och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en större del av vägunderhållet ska gå till det mer perifera vägnätet på landsbygden, t.ex. för tjälsäkring. begär att regeringen avbryter planerna på Förbifart och i stället söker lösningar för Stockholmstrafiken där uppsatta klimat- och miljömål nås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringens utredning om trafikbuller och bostadsbyggande i första hand bör fokusera på att åtgärda trafikbullret vid källan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samhällsnytta och uppfyllelse av miljömål ska styra prioriteringen av objekt, inte viljan till medfinansiering. begär att regeringen överlåter makten att fatta beslut om trängselskattesystemet och användningen av dess intäkter till regional eller lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av järnvägsinvesteringar inom en ram på totalt . I planeringen av ny infrastruktur behöver vi utgå från vilken värld vi vill ha . anser att infrastrukturplaneringen ska bidra till att skapa en bättre tillvaro här och , och även för våra barn och barnbarn. Därför föreslår vi satsningar på framtidens klimatsmarta transporter, genom att prioritera moderna transportslag som kollektivtrafik, tåg och cykel. Vi har möjligheten att bygga det transportsnåla kollektivtrafiksamhället, cykelsamhället och gångsamhället. Ett samhälle med effektiva och klimatsmarta godstransporter, där järnväg och sjöfart tar en större andel av varutransporterna än . Ett samhälle där it-lösningar kan ge ökad samordning och effektivisering, med vinster för både klimat och näringsliv. har i ett klimatpaket presenterat konkreta förslag på hur klimatmålen skulle kunna nås.1 En av slutsatserna är att biltrafiken behöver minska med en femtedel till 2030. Det innebär inte att vi som lever och bor i behöver resa mindre, resandet kan till och med öka lite grann om fler reser kollektivt, med cykel eller till fots. klimatpaket ger hopp och framtidstro. Men det kräver också viljestarka och modiga politiker som vågar ta sig an framtidens utmaningar på nya och moderna sätt. I stället för att lägga pengarna på motorvägar som förvärrar klimatproblemen föreslår i sitt klimatpaket att resurserna läggs på det som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan. En sådan inriktning går helt i linje med den politik som driver för att skapa moderna och klimatsmarta transporter. Det finns nu ett gyllene tillfälle att välja satsningar för klimatet och för framtiden. För levande städer, för smartare resande och för framtida generationer. Bilens tid som frihetssymbol är förbi. Den nya tidens frihet går via satsningar på spårväg, cykel, järnväg och it-infrastruktur. Godstransporter kan genom satsningar på järnväg och sjöfart bli både effektiva, ekonomiska och klimatsmarta. Klimatet vår tids ödesfråga En vision för klimatsmarta kommunikationer I samband med infrastrukturpropositionen finns ett bra tillfälle att styra om planeringen, successivt och målmedvetet, mot ett samhälle där klimatsmarta transporter blir en självklarhet och utgör när vi ska resa eller transportera gods. Det finns goda möjligheter att bygga bort bilsamhället och i stället styra om investeringar och styrmedel i riktning mot ett kollektivtrafiksamhälle. vill skapa ett system av sammanhängande kollektivtrafik, bestående av allt från lokala spårvägar till höghastighetsbanor med internationella kopplingar, som gör det så attraktivt att åka tåg att flyg- och bilresandet minskar. vill allt fler åka tåg. Det är positivt. har vårt regionala tågresande ökat och vårt fjärrtågsresande med 52 procent.2 I vår vision är många av de tvungna resorna, som många egentligen inte vill göra, allt färre. Det kan handla om tjänsteresor som på ett effektivt sätt kan ersättas med videokonferenser likaväl som att allt fler får nära till det som behövs i vardagen, såsom arbete, mataffär, dagis och skola. Vi vill investera och planera för en ökad tillgänglighet i stället för en ökad rörlighet. Med moderna it-lösningar kan man jobba hemifrån en del av arbetstiden, och på så sätt flytta information i stället för människor. Det innebär också att planeringen för större arbetsmarknadsregioner behöver omvärderas. Att skapa längre avstånd mellan bostad och arbete har negativa effekter på både klimat och hälsa. Regionförstoring kan också få negativa konsekvenser för jämställdheten eftersom det oftast blir kvinnor som väljer ett arbete närmast barnens förskola och skola. finns vinster med större arbetsmarknader, t.ex. större möjlighet att välja boendemiljö och att den som får jobb på annan ort inte behöver flytta. I planeringen är det viktigt att både ta de negativa och de positiva aspekterna i beaktande. Ett klimatsmart samhälle är också ett mänskligare samhälle. Med fler resor i kollektivtrafiken och på cykel får vi renare luft och trevligare städer. Vi får bättre hälsa och mer yta till att bygga bostäder. På landsbygden får vi bättre möjligheter att åka kollektivt och att cykla, både för pendlingsresor och för semester. Med färre bilar och lastbilar på vägarna blir trafiksäkerheten högre, och det blir färre som drabbas av olyckor. Satsningar på kollektivtrafik och cykel är också en satsning på jämställdhet. Generellt sett reser fler kvinnor kollektivt, och fler män åker ensamma i bil. En satsning på motorvägar är alltså en investering i mäns transportslag, medan en satsning på kollektivtrafik är en investering i kvinnors sätt att resa. Det är ännu ett argument för att göra en omfördelning i investeringar från väg till kollektivtrafik. Ett klimatsmart transportsystem är också mer anpassat för barn och äldre. Barns rörlighet på egen hand har minskat de , främst på grund av olycksriskerna i trafiken. Många äldre har inte tillgång till bil. Därför är en utbyggd kollektivtrafik och en tryggare gatumiljö en vinst både för barn och för äldre. Ett klimatanpassat transportsystem leder också till att det blir lättare att nå andra nationella miljökvalitetsmål, som God bebyggd miljö, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och luft. Inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av koldioxidutsläppen i . har utsläppen inom vägtransportsektorn ökat med 9 procent.3 Om trafiken hade varit oförändrad skulle det ha inneburit att utsläppen minskat i stället för som ökat , se figur 1 nedan. De vinster som gjorts genom energieffektivisering och ökad andel biodrivmedel har alltså ätits upp av trafikökningen. Därför är det särskilt viktigt att infrastrukturplaneringen inriktas mot ett transportsnålt samhälle. Figur 1 Utsläpp från vägtrafiken till 2011 med eller utan trafikökning4 Som en del av har utformat ett klimatpaket med ett tillhörande klimatscenario. Klimatpaketet innehåller konkreta förslag på hur beroendet av fossil energi i vägtrafiken ska kunna minska till 2030, som ett sätt att nå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Biltrafiken behöver minska med en femtedel jämfört med och lastbilstrafiken i stort sett stabiliseras.5 För att nå dit krävs exempelvis att investeringar i järnväg, kollektivtrafik och cykel prioriteras framför investeringar i nya vägar. Det krävs en transportsnål samhällsplanering som gör att det vi behöver i vardagen finns närmare där vi bor och lever. Alltmer gods behöver också transporteras på spår eller med fartyg i stället för lastbil. föreslår därför förstärkningar av järnvägen för att möjliggöra längre och tyngre tåg och införande av kilometerskatt för tunga lastbilar, som kallar lastbilsskatt. Några förslag som myndigheten presenterar för att nå ett transportsnålt samhälle är trängselskatt i fler städer, höjd statlig medfinansiering till kollektivtrafik, gång och cykel samt samordnade transporter i staden, minskning av antalet parkeringsplatser och sänkta hastigheter på vägarna.6 menar att de flesta av dessa styrmedel bör vara på plats . Tyvärr genomsyras inte hela av klimatpaketets perspektiv. Det finns en valmöjlighet att nå klimatmålen, men det är inte en förutsättning. Övriga delar utgår från ett predict and provide-scenario, där prognoser för hur mycket trafiken beräknas öka inom olika transportslag blir styrande, i stället för att utgå från vad som är nödvändigt för att nå klimatmålen. Vi anser att hela infrastrukturplaneringen ska utgå från att klimatmålen ska nås. Infrastrukturens roll för en minskad klimatpåverkan I sitt svar på granskning av infrastrukturplaneringen hävdar regeringen att infrastrukturplanering inte är så betydelsefull för att nå klimatmålen.7 är oroat över att regeringen på detta sätt förringar den strategiska betydelsen av infrastrukturinvesteringar. De järnvägar och vägar vi bestämmer oss för att bygga, eller inte bygga, blir strukturerande för bebyggelse och transporter , ja till och med århundraden framöver. Därför är infrastrukturen en avgörande pusselbit i klimatfrågan. gemensamma energiorgan , som är en konservativ och försiktig organisation med stor internationell tyngd, konstaterade att möjligheten att bygga ny infrastruktur för fossila bränslen tar slut 2015.8 Då har hela det framtida utsläppsutrymmet tecknats in av befintliga anläggningar. kan vi bara bygga infrastruktur för förnybara energikällor om vi ska kunna undvika en katastrofalt stor klimatförändring. Nya vägar och motorvägar leder obönhörligen till mer trafik och större utsläpp. Det finns inte utrymme för fler trafikalstrande vägprojekt. Transportsektorn står redan för en tredjedel av utsläpp. Eldrift och förnybara drivmedel kan ersätta en viss del av bensin och diesel, men detta kommer att ta tid och kan inte ensamt klara trafikens klimatmål, det behövs också energieffektivare fordon och en minskad biltrafik. redogör på ett liknande sätt för hur ökad vägkapacitet leder till ökat bilresande och ökat bilinnehav.9 Detta visar också klimatscenariot i . Där anges att en av de största potentialerna för att minska klimatpåverkan från transportsektorn är transportsnål samhällsplanering, där infrastrukturplanering utgör en viktig del. Till 2030 ser att det finns potential att minska trafiktillväxten för personbil med en tiondel genom aktiv stadsplanering.10 Endast en annan faktor anses ha högre potential, nämligen att höja priset på fossila drivmedel . Det är helt sant att infrastrukturinvesteringar inte ensamt kan leda till att vi når klimatmålen. Det krävs t.ex. även ekonomiska styrmedel som leder i rätt riktning. Några exempel på förslag som driver är en höjning av koldioxidskatten, införande av lastbilsskatt och klimatskatt på flyget. Vi kan konstatera att regeringen inte redovisar något av dessa förslag i den presenterade budgeten. Detta trots att regeringen själv identifierar koldioxidskatten som ett av de centrala styrmedlen för att minska utsläppen från transportsektorn.11 Vi anser att vi i måste skruva på många skruvar för att nå klimatmålen. Där är vi överens med regeringen. Den stora skillnaden är att vi skruvar på flera ställen , medan regeringen sitter still med skruvmejseln i handen. Kritik av regeringens proposition I och med klimatpaket har regeringen goda möjligheter att styra för att infrastrukturplanen ska bidra till att nå klimatmålen. Trots det har regeringen inte lyft fram att klimatpaketet bör vara styrande i den kommande åtgärdsplaneringen i propositionen. Visserligen finns formuleringar om att planen ska bidra till en begränsad klimatpåverkan12, och det kan i bästa fall leda till att klimatpaketets slutsatser prioriteras av . Men har regeringen föreslagit åtgärder som går i fel riktning, t.ex. motorvägarna Förbifart och Österleden. Vi kan också konstatera att regeringen har långt kvar till att nå en minskad klimatpåverkan från transportsektorn som helhet. I klimatscenario tydliggörs hur långt transportsektorn är ifrån att nå uppsatta klimatmål både i och i EU. Om inga ytterligare åtgärder genomförs kommer klimatutsläppen från transporterna att öka.13 Detta illustreras i figur 2 nedan, där det tydligt framgår att det finns en stor klyfta mellan uppsatta klimatmål och de beslut som fattats för att nå målen. är målen mer papperstigrar än verktyg för förändring. För att nå målen krävs en medveten satsning på ett transportsnålt samhälle och teknikutveckling. Figur 2 Kurva för transportsektorns koldioxidutsläpp med beslutade åtgärder14 Inga tydliga satsningar på kollektivtrafik och cykel Regeringen lyfter i allmänna ordalag fram behovet av ökade satsningar på kollektivtrafik och cykel. Men tyvärr lyser konkreta förslag med sin frånvaro. Regional och lokal kollektivtrafik är avgörande för att nå klimatmålen, och det behövs satsningar i hela landet. På många håll krävs statlig delfinansiering för att få fart på arbetet. Det kan handla om att införa busskörfält eller att på andra sätt prioritera kollektivtrafiken i gaturummet. Det kan också vara att införa smarta och användarvänliga informationssystem, t.ex. i form av realtidsinformation. Vi anser att statens delfinansiering av de regionala planerna ska ha en starkare klimatstyrning och på så sätt leda till investeringar i kollektivtrafik. Regeringen konstaterar att en ökad cykeltrafik har potential att bidra till utvecklingen av ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem.15 Det är också bra att regeringen identifierar att infrastrukturen framför allt utformats efter bilismens behov och att det nu finns behov av att förbättra infrastrukturen för cyklister.16 Men det saknas konkreta förslag för att göra detta möjligt. Alltför ofta prioriteras cykelåtgärder ned i den nationella planen. I praktiken har det inneburit att pengar som från början varit avsatta för cykelinvesteringar flyttats över till andra projekt. Vi anser att staten bör ta ett större ansvar för cykelinvesteringar, framför allt i det statliga vägnätet, men också i det kommunala och regionala vägnätet genom att bidra med statlig delfinansiering till cykelåtgärder. Motorvägar som strider mot klimatmålen Trots att tydligt deklarerar att det behövs en omfördelning mellan väg och järnväg för att nå klimatmålen fortsätter regeringen att planera för Förbifart och även för , detta trots att den senare pekas ut som ett objekt som inte bör byggas enligt klimatpaket. Forskningen har slagit fast att nya motorvägar leder till ökad trafik och därmed till ökad klimatpåverkan. Trots detta fortsätter regeringen att satsa på nya motorvägar i stället för åtgärder som faktiskt leder oss närmare lösningen på klimatfrågan. Ju fler nya vägar som byggs, desto mer måste koldioxidskatten och andra klimatrelaterade styrmedel stärkas, för att uppväga ökningarna från vägtrafiken, om vi ska ha en möjlighet att nå uppsatta klimatmål. Detta är ingenting som regeringen aviserar i anslutning till motorvägsutbyggnaden. Sannolikheten är stor att regeringen snarare tummar på klimatmålen. Regeringen försämrar bra projekt Regeringen har i sin proposition presenterat ett antal förslag som är bra, framåtsyftande och som kan komma att bidra till att nå klimatmålen. Det gäller t.ex. satsningen på Ostlänken, den första etappen av GöteborgBorås och tunnelbanan till . Men problemet är att regeringen inte låter förslagen bli så bra som de skulle kunna bli. I stället för att använda experternas underlag gör regeringen egna justeringar av förslagen som försämrar dem. Ostlänkens potential tas inte till vara För Ostlänken har regeringen uttalat en topphastighet , i stället för , trots att kostnaden enbart är större i ett livscykelperspektiv.17 konstaterar att den högre standarden har en högre samhällsekonomisk lönsamhet och att det därför är rimligt att framtidssäkra med den högre standarden för att inte försvåra eller i praktiken omöjliggöra framtida val. anser att det är olyckligt att regeringen verkar ha en ideologisk låsning kring höghastighetsbanornas utveckling i . Vi vill se till att kommande generationer har bra möjligheter att välja tågens hastighet . Det är tack vare framsynt järnvägsbygge under den andra som vi kan färdas i på spår som har på nacken. Det är inget självändamål att åka fort, men det är viktigt att hitta bra och smarta alternativ till flyget och bilen. Där kan höghastighetsbanor spela en viktig roll.