mot · H002U306 · 2012-10-05 00:00:00 — Vi bör stödja att formulera egna mål som är inriktade på att skapa en stabil makroekonomisk situation, med starka offentliga finanser och stabil inflation, som de tydligt bidrar till en mer rättvis inkomstfördelning och ökad sysselsättning. och EU bör därför i forum som och driva att de i sina landprogram ska inkorporera projekt som utvecklar de grundläggande trygghetssystemen i , och inte som ställa krav på motsatsen. Generella sociala trygghetssystem som är demokratiskt styrda och solidariskt finansierade via skattesystem bidrar till ekonomisk tillväxt och rättvis fördelning. Jordbruket är den näring som sysselsätter flest personer i . Jordbruket är den avgörande ekonomiska motorn och för en lång rad länder. Men det som skulle kunna vara en viktig potential för tillväxt, export av jordbruksprodukter, bromsas av hinder att komma in på de internationella marknaderna. Jordbrukspolitiken är mycket betydelsefull för utveckling. måste som EU-medlem verka kraftigare för en reformering av EU:s jordbruks- och handelspolitik i riktning mot att handelshindren och jordbruksstödet helt avskaffas. De höga matpriserna skapar sociala spänningar och oro. Det kan även underminera det långsiktiga arbetet som görs för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ser exempel på en långsiktig, hållbar turism växa fram. Kontinentens rika historia och kultur, storslagen och omväxlande natur i kombination med framväxten av ett modernt, globaliserat gör turism till en näring med stor utvecklingspotential. Vår politik för stöder frihandel. Handelsförbindelser och investeringar ska bygga på ett reellt partnerskap och stödja utvecklingen av en öppen och fri handel, såväl mellan de afrikanska länderna själva som mellan , och . De afrikanska ländernas produktionskapacitet och produktivitet måste utvecklas för att utgöra grunden för en social politik för välfärd. Ökade exportinkomster och fler arbetstillfällen bidrar till utveckling. Men handel och investeringar kan fel utformade också leda till ökad fattigdom, ökade klyftor och exploatering av både människor och miljö. Det är därför viktigt att fattiga länder får reell möjlighet att påverka de handelsavtal som berör dem. Handelspolitiken ska verka för reformer inom EU och () som stärker de fattiga ländernas kapacitet att delta på lika villkor i de processer som formar villkoren för handel och investeringar. Öppenheten kring handelsförhandlingar måste öka så att medborgare, det civila samhället och folkvalda får möjlighet att delta i dialog. Handelspolitiken måste utgöra en av hörnstenarna i EU:s relation med . Handelspolitiken ska utformas på ett sådant sätt att den inte leder till miljöförstöring eller sociala spänningar. En socialdemokratisk Afrikapolitik ska stödja svenska initiativ som skapar god tillväxt och hållbar utveckling. Den afrikanska diasporan spelar en viktig roll när det gäller överföring av externa resurser för investeringar i vilket i många länder utgör en av de främsta källorna för inflöde av valuta och investeringar. Vår politik ska därför ta till vara den afrikanska diasporans kunskaper och kontakter. Afrikapolitiken bör stödja svenska initiativ som skapar god tillväxt och hållbar utveckling. Den afrikanska diasporan spelar en viktig roll när det gäller överföring av externa resurser för investeringar i vilket i många länder utgör en av de främsta källorna för inflöde av valuta och investeringar. Diasporan är därför en strategisk aktör som kan spela en nyckelroll. bör därför ta till vara de kunskaper och kontakter som den afrikanska diasporan besitter. Med tillväxt följer också ett ökande sparande. Inhemskt sparande placeras ofta utanför . En utveckling av finansmarknaden och aktiebörser bidrar till att underlätta investeringar i fler länder. Behovet av kapital och investeringar i är stort. Infrastruktur och service är förutsättningar för tillväxt och utveckling. ska stödja utvecklingen av regionala afrikanska börser. Utveckling av en hållbar turistnäring är en stor tillväxtpotential för många länder. Vi vill också peka på vikten av svensk närvaro, både när det gäller utvecklingssamarbetet och partnerskapet men också handel. I finns en stor kompetens om mänskliga rättigheter i arbetslivet och om fackliga organisationers roll i uppbyggnaden av demokratier som bör tas till vara i samarbetet för mänskliga rättigheter och utveckling i . I länder som har starka, demokratiska och fria fackföreningar är välstånds- och demokratiutvecklingen generellt sett bättre än i länder som saknar fria fackföreningar. Vi socialdemokrater kommer ständigt att reagera och protestera mot kränkningar av mänskliga rättigheter och aktivt stödja fackliga ledare och aktiva som hotas och förföljs. Multinationella företag har ansvar att följa lagstiftning och konventioner. De fackliga frågorna är mycket viktiga och måste lyftas fram. Vår Afrikapolitik ska i alla sammanhang lyfta fram och ställa krav på att mänskliga rättigheter, inklusive dem i arbetslivet, främjas och respekteras. Särskilda insatser bör göras när det gäller offentlig upphandling, uppföljning av handelsavtal i internationella organ som , och FN. Ett nära partnerskap är också en viktig källa till kunskap och samverkan för oss i omkring de gemensamma utmaningar som arbetstagare världen över står inför i globaliseringen. har den dominerande relationen med länder varit olika typer av utvecklingssamarbete. En breddning av relationerna mellan och innebär att den dominerande relationen behöver förändras och fördjupas. Det övergripande målet för biståndet är, och ska även fortsättningsvis vara, fattigdomsbekämpning och att uppfylla millenniemålen. måste sätta större press på de rika och stora givarländerna, exempelvis inom EU och G8, att leva upp till sina egna löften. Tvärt emot de ökande behoven och löftena sjunker EU:s samlade bistånd. För att millenniemålen ska uppfyllas måste den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen på den afrikanska kontinenten stärkas. En svensk Afrikapolitik kan bidra till detta genom att verka för en breddning och fördjupning av bilden av samt genom insatser som riktar sig mot de åtta millenniemålen: fattigdomsbekämpning, utbildning, jämställdhet och kvinnors rättigheter, barnadödlighet, mödravård, hiv/aids, malaria och tbc, hållbar utveckling och partnerskap. En viktig del av partnerskapet är att frågor om mänskliga rättigheter och demokrati genomsyrar allt arbete. Konkreta frågor om mänskliga rättigheter, inte minst brist på sådana eller kränkningar emot dem, ska tas upp i en partnerskapsdialog. bör verka för ett ökat internationellt bistånd till och en snabbare och mer omfattande skuldavskrivning till de allra fattigaste länderna. Det bistånds- och opinionsarbete som görs av det civila samhället och folkrörelserna i om ska utökas. Partnerskap bygger på att parterna känner och respekterar varandra. Frågan om Brain Drain eller Brain Gain liksom diasporans roll i utveckling är strategisk och ett antal gemenskapsinitiativ som syftar till att omvandla Brain Drain till Brain Gain kommer att tas. Diasporans roll för utveckling kommer att belysas och stödjas. 10.4Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning En socialdemokratisk politik för ska prioritera god samhällsstyrning och gott ledarskap. Utvecklingen av demokrati och samhällsskick har nått olika långt i olika länder. Krig och konflikter har lett till bakslag i vissa länder som vi också sett stora demokratiska framgångar på andra håll. En integration av länder i världsekonomin förutsätter demokratiska samhällen med väl fungerande institutioner. Det bör därför vara en prioritet för en svensk Afrikapolitik att stödja Afrikanska unionens (AU) initiativ och arbete för demokrati och gott samhällsskick, samt att understödja AU genom stöd och dialog med afrikanska parter, såväl multilateralt som bilateralt och genom det civila samhället. En grundförutsättning ska vara principen om afrikanskt och lokalt ägarskap av problemformulering och agenda samt respekten för varje individs universella mänskliga rättigheter. God samhällsstyrning har ett flertal dimensioner. Det omfattar uppbyggnaden och förvaltningen av en statsapparat som på alla nivåer nationellt, regionalt och lokalt ska präglas av effektivitet, öppenhet, rättssäkerhet samt insyn och deltagande av samhällsmedborgarna. Fria, demokratiska, återkommande och allmänna val är nödvändiga, men inte tillräckliga förutsättningar för att skapa ett demokratiskt samhällsskick. Det krävs att hela samhällets aktiviteter, inte minst regeringens, politiska partiers och statsförvaltningens, präglas av respekt för mänskliga rättigheter, lagar och regler och att skattemedel utnyttjas effektivt till gagn för medborgarna och hela samhällets utveckling. Stärkandet av rättssäkerheten utgör en förutsättning för utveckling av gott styrelseskick. Fria och oberoende medier har en viktig roll som granskare av makthavarna och upplysare av medborgarna om deras rättigheter. Fungerande politiska partier är viktiga grundstenar i en demokrati. Utan demokratiska partier, med frivilligt aktivt deltagande av medborgarna och med partistrukturer som garanterar medlemmarna rätten till initiativ och beslutande i demokratisk ordning, kan aldrig demokratin befästas i samhället. Politiska partier är en del av det civila samhället och är den brygga som krävs för att kanalisera medborgarnas krav till politiska handlingsprogram, där ansvar kan utkrävas av dem som väljs att genomföra dessa program. Det svenska arbetet och stödet till utveckling av demokratiska partier är viktigt. Afrikapolitiken bör arbeta för utveckling av politiska partier, ett aktivt civilt samhälle och för demokrati, mänskliga rättigheter och fred. Vi ska stödja institutioner som verkar för stabila demokratiska strukturer och gott ledarskap. initiativ med en politisk ledarskapsdialog mellan nordiska och afrikanska ledare ska utvecklas. Att bekämpa korruption och ekonomisk brottslighet liksom skatteparadis och skadlig skattekonkurrens mellan länder är viktiga beståndsdelar i en Afrikapolitik som strävar efter att stärka de ekonomiska och politiska institutionerna i de afrikanska länderna. Vi vill utse en särskild svensk ambassadör för bekämpande av korruption och av skatteflykt. 10.5Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter söder om är den region i världen som är hårdast drabbad av hiv/aids. I halvtidsgenomgången av millenniemålen pekas området ut av FN som ett av de områden i världen där det är svårast att uppnå målen. Hiv/aids-epidemin är ett allvarligt hot mot samhällsutveckling och fattigdomsbekämpning. Utbredningen av hiv/aids sammanfaller till stor del med utbredningen av malaria och tuberkulos. är värst drabbat i hela världen av dessa sjukdomar. Kopplingen mellan malaria och aids visar att de kraftigt samverkar, förvärrar sjukdomen och försvårar behandlingen. Hiv/aids utgör ett hot som inom vissa regioner kan jämföras med ett krigstillstånd och som kräver en allmän och bred mobilisering av alla krafter i samhället. Politisk vilja och ledarskap är därför väsentligt för att kampen mot hiv/aids ska vara möjlig att genomföra konsekvent och effektivt. Stigmatiseringen av hiv/aids och bristen på agerande från ansvariga politiker är oacceptabel. Det finns en koppling mellan spridningen av hiv/aids och kvinnors ställning i samhället, och därför vill vi, också som ett led i kampen mot smittspridning, betona flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. En av de stora utmaningarna för utveckling i är att skapa möjligheter för god utbildning på alla nivåer i samhället. Fler barn går i skola än någonsin, men kolonialism och diskriminering har lämnat efter sig stora brister i de afrikanska samhällena. Det råder ingen tvekan om att utbildning är en bristvara, särskilt för flickor, och en flaskhals för utveckling. Folkbildning är en viktig faktor för att komma till rätta med analfabetism och låg utbildningsnivå. Analfabetismen är stor, arbetskraften är i hög grad outbildad och arbetslösheten är hög bland dem, som det är brist på yrkesutbildade och forskare. En väsentlig del av utvecklingssamarbetet med bör därför vara det livslånga lärandet. Studentutbyte ska främjas och utvecklas. En särskild satsning på flickors och kvinnors utbildning ska göras. ska också i samarbetet understödja högre utbildning och forskning. Samarbetet mellan svenska och afrikanska universitet ska därför utvidgas och fördjupas. är en kontinent med många framstående kvinnliga förebilder. är majoriteten av och världens fattiga människor, kvinnor och barn. Exploatering, förtryck, prostitution och trafficking drabbar särskilt hårt i krig och konflikter. Afrikanska unionens olika mekanismer för mänskliga rättigheter ska stödjas. Alla insatser i förhållande till ska ha ett genusperspektiv. En utgångspunkt för vår politik ska vara FN:s resolution . Att främja jämställdhet ska också vara en målsättning för samverkan. Vår politik ska verka för att stärka sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, rätten till fri abort och verka för att omfatta homo-, bi- och transsexuellas (hbt) rättigheter. Afrikanska unionens kvinnokonvention och dess arbete för mänskliga rättigheter och jämställdhet ska stödjas. Likaså ska kvinnokonventionen (Cedaw) vara vägledande för vår politik. Många kvinnor utsätts för kränkningar enbart på grund av att de är kvinnor. Därför ska vi lyfta fram kvinnokonventionen i vårt arbete med , för att ytterligare poängtera och säkerställa avskaffandet av diskriminering av kvinnor. 10.7Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling Tillväxt och utveckling kan, och måste, gå hand i hand med arbetet för en god miljö. Att ställa tillväxt i motsatsställning till miljö är att förneka de fattiga länderna rätten till utveckling och välfärd. Utveckling innebär ökad tillväxt, bättre utbildning, ökad livslängd och ökad välfärd. Detta ökar i sin tur energikonsumtion och därmed miljöfarliga utsläpp som driver på växthuseffekten och klimatförändringarna. Men utvecklingsspiralen är inte förutbestämd. En Afrikapolitik kan bara bli framgångsrik om den rika världen uppfyller sina klimatåtaganden. Utvecklingsländer och kontinenter som kan och måste ta en annan väg redan från början. Tillväxt och utveckling ställer krav på ändliga resurser, men effektivare användning minskar kraven. Utvecklingen av nya förnyelsebara och miljövänliga energislag måste komma till del genom att de görs ekonomiskt försvarbara. har både möjlighet och ansvar att bidra till att skapa en hållbar utveckling för . På kan detta även skapa en exportindustri, som ger nya intäkter för många länder i . är ett av världens mest framstående länder på miljöteknik. Vi vill stödja en politik som ger länder tillgång till aktuell forskning och ny miljöteknik. En särskild fond för investeringar i hållbar utveckling och miljövänliga investeringar i ska skapas. drabbas och sannolikt också hårt av klimatförändringarna. Ökenspridningen och den stigande havsnivån är två tecken. Arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser är därför en prioriterad uppgift i alla politiska organ. De människor som drabbas av krig, konflikter och naturkatastrofer är mycket utsatta. riskerar att drabbas av stora flyktingrörelser på grund av klimat- och miljöförändringar. Såväl stöd till utveckling som deltagande i kris- och konflikthanteringsinsatser bör vara delar av politik för de våldsdrabbade folken och länderna i . Försoningsprocessen i är ett exempel på en imponerande vilja och kraft att kunna gå vidare efter konflikter. Den socialdemokratiska hållningen är att kampen mot terrorism måste föras med respekt för de värden den ska försvara med respekt för de mänskliga rättigheterna. Den oroande utvecklingen mot ökade etniska motsättningar som faktor i konflikter måste motverkas. Politisk exploatering måste stävjas och i kontakter och relationer, inte minst på politisk nivå med afrikanska ledare, bör frågor om tolerans och icke-rasism stå högt på dagordningen. Regionala organ för mänskliga rättigheter är omistliga delar av en internationell rättsordning, och det internationella samarbetet på regional nivå bör utvecklas. Dessa regionala samarbeten handlar i hög grad om ekonomiskt samarbete men berör också mänskliga rättigheter, säkerhet och andra frågor som måste lösas tillsammans. Dessa samarbeten behöver ta ett större ansvar än för både utvecklings- och säkerhetsfrågor. Det bör i första hand vara EU som tar ansvar för att upprätthålla internationell fred och säkerhet inom och Afrikanska unionen som tar detta ansvar i . EU med sina överlägsna resurser bör stödja andra regioners organisationer. SADC är en regional organisation med vilken våra relationer kan utvecklas ytterligare. I sammanhanget vill vi betona FN:s resolutioner såsom 1325, 1820 och 1612. Krigets påverkan på kvinnor och flickor är mycket tydligt när de är särskilt utsatta genom det fruktansvärda våld som används som ett led i krigföringen. Kvinnors deltagande i arbetet för konfliktlösning och deras viktiga roll för att kunna bygga en hållbar fred är tydlig. För att den fred som skapas ska kunna vara hållbar måste kvinnor och män delta på likvärdiga villkor. har haft en viktig roll i regionen. Vi vill peka på möjligheterna till att återskapa engagemanget för med initiativ som ett regionalt toppmöte för . En regional ansats från i förhållande till länderna på har att ta sin utgångspunkt i folkrätten, ömsesidig respekt för internationellt erkända gränser och respekt för mänskliga rättigheter. Vi verkar för att EU ska ha en samlad och regional ansats i relation till länderna på . Insatser till stöd för hanteringen av regionala och gränsöverskridande problem på kan ha som en utgångspunkt att stärka stödet till regionala organisationer. Vi vill betona vikten av regional samverkan för att främja ökat förtroende mellan olika parter. Igad, som har sitt säte i , är i detta sammanhang en samverkanspartner liksom AU. En samlad regional ansats från EU som ger länder och regioner utrymme men inte avkall på folkrätten kan vara en konstruktiv väg för samverkan och närmande mellan EU och länderna på . Det krävs såväl diplomatiska som administrativa insatser för att stödja en långsiktig politik på . Utmaningar på med länderna , , och är flertaliga. med huvudstaden fungerar i praktiken inte som ett sammanhållet land, Puntland är en självständig republik, medan Somaliland utropat sig självständigt med som centrum. Långvariga konflikter på land påverkar också säkerheten för sjöfarten på . har på FN:s mandat ingått i EU:s insats Operation med syftet att skydda FN:s världslivsmedelsprograms (WFP) humanitära hjälpsändningar samt förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri utanför . Pirater är ett fortsatt problem. arbete i kontaktgruppen för har byggt upp ett förtroende som ställer krav på ett ansvarsfullt agerande. På lång sikt krävs fungerande samhällsskick som en grundläggande faktor för att kunna skapa positiv utveckling. Torka anges nästan ryggradsmässigt som förklaring till svälten. Och det var uteblivna regn som satte igång den negativa spiral som följts av torka och svält. Men det är inte ödesbundet att torka ska leda till svält. Det handlar om människors prioriteringar och agerande. Svält är en fråga om makt och politik, det tar tid att ändra. Effekterna på de drabbade människorna, inte minst barnen, finns kvar . Det finns få humanitära katastrofer som är kortvariga, annat än i omvärldens uppmärksamhet. Regeringen har sett situationen som en rent humanitär katastrof, men det handlar om problem som biståndet inte ensamt kan lösa. Det vi ser är en politisk katastrof där lösningarna måste sökas på det regionala planet. Det kräver internationellt stöd och politiska prioriteringar hos de drabbade länderna, främst , och samt samverkan dem emellan. Två faktorer är överordnade: bristen på fred och demokrati samt regionala spänningar och konflikter. har terroriserat befolkningen, tvångsrekryterat till sin milis och lagt beslag på delar av böndernas produkter. Humanitära kriser är resultatet av kaos, klanstrider och konflikter. Det ska inte förenklat hänskjutas till uteblivna regn. Läget har stabiliserats men miljoner människor är fortsatt på flykt. vet vi att klimatförändringarna alltmer kommer att påverka men även försvåra många människors livsvillkor. I förslaget till nya grundlag som parlamentet har att ta ställning till förbjuds kvinnlig omskärelse. av alla somaliska flickor utsätts för könsstympning. Omvärlden har i olika omgångar ingripit i . AU och den provisoriska somaliska regeringen har tagit initiativ. I fanns som resultat av medlingsförsök en regering med stöd av såväl väst som av AU. Det somaliska nyinsvurna parlamentet har valt en ny president. Men saknar ändå , sedan staten föll ihop, kapacitet att genomföra sina beslut. De ekonomiska kostnaderna för krigstillståndet har varit enorma. Det uppskattas att den humanitära hjälpen och utvecklingshjälpen till under har uppgått till . har somalier utanför landet skickat ungefär lika mycket till sina kvarvarande anhöriga. Närmare en fjärdedel av somalierna är nu flyktingar inom eller utom landet. Men självklart är listan på dem som tjänat på kaoset lång krigsherrar, korrupta politiker, pirater, vapensmugglare, droghandlare, penningtvättare och till och med hjälporganisationer. Om inte fler kan tjäna på fred än på kaos och konflikt kommer hungersnöden att återkomma. Vi välkomnar att EU har tillsatt en särskild representant och understryker vikten av att representanter från Somaliland kan delta i processer. Svårigheterna på och möjligheterna ska ses i ett sammanhang. FN:s säkerhetsråds engagemang är angeläget. Principiellt har vi invändningar mot en klankvoterad mandatfördelning. När övergångslösningar ska övergå till en varaktig konstitution i bör detta beaktas. Vi vill följa upp rådsslutsatserna för att ta tillvara på diasporans eget engagemang och följa upp hur slutsatserna implementerats. I har Igad sitt centrum och där återfinns även flottbaser. Men situationen i landet har ofta kommit i skymundan. Förhållandena bör bli föremål för ökad uppmärksamhet från och från EU. Sahelregionen är den biogeografiska zonen mellan i norr och den sudanesiska savannen i söder. Den humanitära situationen, inte minst gällande livsmedelskrisen, är mycket svår liksom säkerhetssituationen. EU har antagit en strategi för säkerhet och utveckling i och bör vara aktivt i implementeringen av denna. Vi vet att kommer att kräva ökad uppmärksamhet. Socialdemokraterna vill peka på vikten av centrala bidrag för politisk utveckling, kvinnors organisering samt till humanitära biståndsinsatser. En social och ekonomisk utveckling är nödvändigt i och för att bringa framtidshopp till dessa länders unga befolkning. Utan framtidshopp blir vägen mot demokrati ännu svårare. Efter Meles Zenawis död är det politiska läget i mycket oklart. Men omvärldens krav på det etiopiska styret måste stå fast: som vi gläds åt att de två svenska journalisterna är frisläppta kräver vi att samtliga politiska fångar släpps fria, trakasserierna av den etiopiska oppositionen måste upphöra och Civil Society Organisationslagen, som begränsar de demokratiska fri- och rättigheterna, måste avskaffas. Oppositionsledaren och f.d. partiledaren för Unity for Democracy and , Birtukan Mideksa, som var fängslad med en livstidsdom, lever i exil. Den ekonomiska utvecklingen måste följas av en demokratisk utveckling och av respekt för de mänskliga rättigheterna. Landet beräknas att drabbas hårt till följder av klimatförändringar. är en regional stormakt, våra länders mellanstatliga kontakter går långt tillbaka i tiden och man har intagit en alltmer aktiv internationell roll. är ett fattigt land som också härjas av närmast total brist på demokrati och massiva övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Åratals krig har varit förödande för landets ekonomi och slagit sönder infrastrukturen.