ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002K270 · 2012-09-30 00:00:00 — Grundlagsskydd för kommunägd och landstingsägd egendom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundlagsskydd för kommunägd och landstingsägd egendom. För att säkerställa att en eventuell försäljning av gemensamt ägd egendom såsom sjukhus, skolor, förskolor, vårdcentraler, äldreboenden, hyresfastigheter, bibliotek och kommunala bolag får prövas av medborgarna i demokratiska val krävs ett stärkt lagskydd. Tibblegymnasiet i såldes ut för ett reapris av den moderatledda politiska ledningen. Ett annat uppmärksammat fall är vårdcentralen Serafen som den moderatledda landstingsledningen i sålde för och som såldes vidare för . Problemet som uppstår när en politisk majoritet, oavsett partifärg, avyttrar gemensamt ägd egendom är att det är beslut av en sådan karaktär att det närmast är omöjligt att köpa tillbaka det som sålts. För att försäkra sig om att en eventuell försäljning av kommunägd eller landstingsägd egendom också har ett stöd hos en majoritet av medborgarna bör detta prövas genom att frågan hanteras med mellanliggande val. Det vill säga att beslut kan tas av en majoritet vald för en mandatperiod, men sedan måste beslutet prövas också i nästkommande mandatperiod av den då valda majoriteten. Det vi äger gemensamt har ett stort värde som ofta är större än det materiella värdet. Det handlar om placering i olika stadsdelar och långsiktighet i politiska beslut för att garantera väl fungerande välfärd som är tillgänglig för medborgarna, t.ex. bostäder som byggs tillsammans med skolor och förskolor för att fungera i enlighet med närhetsprincip. Att sälja en del av en kedja gör att övriga delar blir svagare. Medborgarna har rätt till ett demokratiskt inflytande över sitt ägande. Hur de folkvalda väljer att förvalta detta bör därför säkerställas genom ett grundlagsskydd. Detta bör tillkännage som sin mening.
mot · H002K272 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa presstödet och förenkla möjligheten att driva medieföretag. Fria och oberoende medier är en av grundstenarna i en demokrati. I har vi en mediebild som inte enbart består av tidningar, tv och radio. av olika sätt att rapportera om nyheter, granska makthavare, lyfta fram problem i samhället och lyfta fram sin åsikt om samhället har ökat markant. Dagens samhälle innehåller oändligt med möjligheter att göra sin röst hörd och nå ut till andra människor. Presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för . Tanken var att det skulle bidra till en konkurrens och mångfald bland tidningar. Den tillfälliga lösningen var ett kortsiktigt stöd till starka tidningars konkurrenter och uppkom där planekonomi ofta ansågs lika effektivt som marknadsekonomi. Det som sedan skedde var en snedvridning av det mediala landskapet i . De tidningar som bedrev god, granskande och objektiv journalistik belönades med trogna och många läsare när konkurrerande tidningar endast sökte kopiera framgångsrika tidningars tidigare framgång. Detta ledde till en klyfta i den svenska medievärlden. På ena sidan finns de tidningar som är effektiva, innovativa och ständigt söker förbättringar. På andra sidan finns tidningar som aldrig har, eller har haft, ekonomiska incitament att utveckla sig till ett ekonomiskt oberoende, de har istället letts in i en bidragsfälla. Staten ska inte åta sig att bära tidningskoncernernas ekonomi på sina axlar. Tidningar som i denna extrema medietid inte klarar av att hitta kreativa lösningar för att överleva, behöver snarare fundera över vad deras uppdrag är och varför. Presstödet snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar, utan det snedvrider hela medieutrymmet och kan i förlängningen vara ett hinder för utvecklingen, för att inte tala om att mediernas oberoende kan ifrågasättas. Att värna om fri konkurrens bland företag handlar även om fri konkurrens bland medieföretag. Staten gör därför dagspressen en otjänst genom att dela ut presstöd. Dess oberoende kan ifrågasättas, och dessutom är det moraliskt tvivelaktigt att dela ut miljoner till tidningskoncerner som redan har kapital och gör vinster på . Det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Att staten förhåller sig neutral i frågan om hur och vilka nyheter som ska rapporteras genom en avveckling av presstödet hindrar däremot inte att beslutar om att förenkla andra regler och förutsättningar som gör det både enklare och mer lönsamt att driva inte bara företag utan även medieföretag. Oberoende medier är grundläggande för en fungerande demokrati. Men det oberoendet kan endast uppnås när medier är ekonomiskt oberoende av staten, bara så kan de vakta väktaren, bara så kan vi få en trygg demokrati.
mot · H002K276 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den privata äganderätten måste stärkas. Den privata äganderätten är av grundläggande betydelse för vårt samhällssystem. Att det som ägs privat blir bättre omhändertaget än det som ägs av det allmänna är ingen ny idé och den håller även . Den är en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi och framförallt är den ett incitament för en långsiktig och hållbar förvaltning. Det är en princip som ständigt måste försvaras och stärkas. Det finns områden där äganderätten kommer i konflikt med olika nyttor. Det rör både dragningar av ledningar, vägar och annan infrastruktur. Det kan handla om reservatsbildningar eller skogsdebatten som rasat som ifrågasätter äganderätten. Eller var gränsen går för allemansrätten och företag vars företagsidé bygger på den unika rätten och tillgången på skog och mark men inte gör det i samråd med markägare. Att stärka äganderätten skulle inte medföra att några av de nyttor eller unikiteter som är i konflikt ska tas bort. Men med stärkt äganderätt kräver det ett annat förhållningssätt från myndigheter, bolag, företag och kommuner. Detta utifrån att den privata äganderätten är av grundläggande betydelse och en förutsättning för en god och långsiktigt hållbar förvaltning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002K280 · 2012-09-27 00:00:00 — Möjligheten att avsätta kommunstyrelsens ordförande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 10 § kommunallagen. I finns det 290 kommuner. De ansvarar för en stor del av den samhällsservice som finns där vi bor. Bland de viktigaste uppgifterna är förskola, skola, socialtjänst och äldreomsorg. Kommunstyrelsens ordförande innehar således en tung och viktig post och det är viktigt att denne får möjlighet att utöva sitt ordförandeskap på ett kontinuerligt och effektivt sätt och därför väljs ordförandeposten för en hel mandatperiod åt gången. Skulle så stödet i kommunfullmäktige av en eller annan orsak försvinna, påverkas inte ordförandeposten. Kommunfullmäktige kan besluta att lägga ned en av kommunens nämnder för att på så sätt också avsätta nämndens ordförande, men eftersom kommunstyrelsen måste finnas enligt kommunallagen kan inte kommunfullmäktige avsätta kommunstyrelsens ordförande. Problemet med detta regelverk är att en partikoalition som under en mandatperiods gång förlorar majoriteten i kommunfullmäktige kan utnyttja tillfället för att fortsatt behålla den viktiga ordförandeposten i kommunstyrelsen. Därför behövs en förändring i kommunallagen som gör det möjligt för en majoritet i kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande. 4 kap. 10 § kommunallagen bör ses över så att det under dessa speciella omständigheter blir möjligt för kommunfullmäktige att avsätta kommunstyrelsens ordförande.
mot · H002K287 · 2012-09-27 00:00:00 — Gravsättning på två ställen efter kremering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gravsättning på två ställen efter kremering. Statistik visar att av dem som avlidit begravdes i en annan församling än de bodde i. Även om det är en minoritet av de döda så kan ändå den siffran jämföras med att av de levande flyttade till en ny församling . Vi flyttar alltså mer som döda än levande. Med hänsyn till detta finns det därför anledning att underlätta för människor som av olika skäl önskar få gravsättning på två ställen inom för att slippa göra ett val när det faktiskt finns flera platser som har en stark emotionell anknytning hos den avlidne. Det kan handla om att det finns en familjegrav på en ort men personen lever nu med en egen familj på en annan ort. Det kan även handla om att personen dels vill begravas nära en tidigare avliden partner eller ett tidigare avlidet barn, dels vill begravas nära nuvarande partner eller barn. Huvudregeln gällande platsen för gravsättning efter kremering finns i 5 kap. 5 § begravningslagen. Regeringens föreskrifter har kommit till uttryck i begravningsförordningen. I denna förordning under 30 § anges att askan efter avliden endast får strös på annan plats om gett sitt tillstånd. I 31 § i samma förordning anges att askan efter avliden får delas, om gett tillstånd. Ett sådant tillstånd får endast ges om det finns synnerliga skäl för det, en del av askan ska gravsättas utomlands, och om det är uppenbart att man kommer att hantera askan på ett pietetsfullt sätt. Detta synnerliga skäl är för att möjliggöra att askan förs ut ur landet för att enligt religiös sedvänja förvaras eller strös i hemlandet. Begravningslagen som den är utformad tar ingen hänsyn till människors moderna och allt mer rörliga livsstil samt att kremering har blivit allt vanligare istället för jordbegravning. Det är därför önskvärt att regeringen ser över möjligheten att anpassa lagen om gravsättning efter kremering så att den kan ske på fler ställen än ett för att bättre svara upp till människors rörliga liv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002K289 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om plats för sammanträden. är det organ i riksdag där riksdag och regering samråder i EU-frågor och där bestäms förhandlingsposition inför möte i Europeiska unionens råd. befattande med EU-frågorna och uppgifter regleras enligt följande: "Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i . Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer." (RO kap. 10, 2, 5 §). Då EU-nämndens sammanträden följer Europeiska rådets kalender innebär det att möten äger rum även än vad som är brukligt för plenum och utskott. Under vissa tider kan det vara praktiskt komplicerat att samla nämndens ledamöter då. Ett belysande exempel är under Almedalsveckan då många ledamöter är samlade i men inte kan hålla sammanträdena där då nämnden enligt reglementet endast får sammanträda i . Senaste sommaren hade två sammanträden vilket innebar att många resor gjordes mellan och för att kunna mötas. Det är både ekonomiskt, praktiskt och ur klimatperspektiv ingen bra lösning. hanterar internationella frågor och i många fall kan sammankallas med kort varsel i vissa fall sker sammanträden på telefon - vore det således rimligt att nämnden också kan ha möjlighet att sammanträda även utanför . Det är också rimligt att ges möjlighet att sammanträda i och där Europeiska Unionen har sina institutioner. bör därmed ges möjlighet att kunna sammanträda varhelst inom samt i och .
mot · H002K290 · 2012-09-27 00:00:00 — Inrättande av ett framtidsutskott tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nytt utskott i utskottsstruktur. är ett på många sätt bra och framgångsrikt land. Vi har en väl utvecklad välfärd, vi har ett stort antal framgångsrika exportföretag, vi har en väl utbyggd forskning och nämns ofta som ett land som ligger långt fram inom ICT. Såväl inom bredbandsutbyggnad, företagande och att svenskarna använder och är duktiga användare av olika it-tjänster. De framgångar och positioner som nämns ovan är alla värda att försvara och utveckla. Om ska fortsätta att vara framgångsrikt måste vi ha ett tydligt framtidsfokus. Ska klara konkurrensen från omvärlden och de utmaningar som globaliseringen innebär måste den svenska politiken klara att arbeta på ett nytt och mer integrerat sätt, åtminstone inom de frågor och politikområden som driver på vår egen, men också omvärldens, utveckling. Vi måste också se problem, möjligheter och lösningar i ett större perspektiv än vi gör och på . I förlängningen innebär detta att vi behöver göra om arbetssätt så att viktiga framtidsfrågor kan belysas i ett gemensamt ljus och skapa en fungerande helhet. har 15 utskott samt . Utskotten behandlar olika frågor inom respektive politikområde. I många fall fungerar arbetsfördelningen av enskilda ärenden på ett bra sätt. Däremot skapar utskottsstrukturen ett stuprörstänkande som gör att det är svårt att få överblick över såväl vad som görs som vad som behöver göras i strategiska framtidsfrågor. behöver förändra sin struktur för att på ett bättre sätt klara av att bereda strategiska framtidsfrågor på ett effektivt sätt. Ett sätt att göra det är att inrätta ett utskott som har fokus på strategiska framtidsfrågor som exempelvis forskning, innovation, entreprenörskap, it-frågor och rymdfrågor. ligger flera av dessa frågor i olika utskott, vilket försvårar för såväl väljare som politiker att få en bra överblick. Med ovanstående som bakgrund föreslår vi att riksdagsstyrelsen ser över utskottsstruktur med syftet att skapa ett nytt utskott för strategiskt viktiga framtidsfrågor.
mot · H002K291 · 2012-09-28 00:00:00 — Ersättning för tekniskt stöd för riksdagsledamöter tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för tekniskt stöd för riksdagsledamöter. Alla människor är olika och har olika behov och önskemål. Detta gäller givetvis också riksdagsledamöter. Utvecklingstakten inom informationsteknologin, såsom datorer och mobiltelefoner, är nästan svindlande snabb. finns exempelvis mobiltelefoner med kapacitet och prestanda för tjänster som knappt var tänkbara . Olika människor känner självklart olika behov för vilken teknisk nivå som en mobiltelefon eller dator ska ha. Några tycker att de tekniska behoven är fyllda vid en förhållandevis låg teknisk nivå medan andra vill ha tillgång till den allra senaste tekniken och tjänsterna. erbjuder ett förhållandevis homogent tekniskt stöd till riksdagsledamöterna. Mobiltelefoner och datorer håller en ganska likvärdig teknisk nivå för alla riksdagsledamöter. Här finns en förbättringspotential. Ett sätt att ge riksdagsledamöterna större valfrihet i att välja teknisk utrustning som är bättre anpassat till individuella behov och önskemål är att införa ekonomisk ersättning för det tekniska stödet. Det vill säga att den enskilda ledamoten, mot ersättning, själv skaffar sig den tekniska utrustning som är bäst anpassad till de individuella behoven. En liknande modell har funnits tidigare men avskaffades bland annat på grund av skattemässiga skäl men också för att dåvarande system föll ut ekonomiskt olika för olika ledamöter. Givetvis ska möjligheten att välja den standardutrustning som erbjuds av finnas kvar. Mot bakgrund av ovanstående yrkar jag på att riksdagsstyrelsen ser över möjligheterna att hitta ett ekonomiskt ersättningssystem som gör det möjligt för den enskilda riksdagsledamoten att välja annan teknisk utrustning än den som erbjuds av . I uppdraget bör också ingå att hitta en modell som gör att det ekonomiska utfallet blir likadant för samtliga riksdagsledamöter.
mot · H002K292 · 2012-09-28 00:00:00 — Underlätta samarbetet mellan riksdag och lagting tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att resor till som ledamöter gör i uppdraget som riksdagsledamot ska ges samma förutsättningar som resor i uppdraget som ledamot inom . är ett självstyrt enspråkigt svenskt landskap i . Så länge man vet har ålänningarna talat svenska och haft en kultur som varit snarlik den svenska. tillhörde också det svenska riket då och blev en del av . 1917 utropade sig till en självständig republik. tillhörighet skapade en debatt som slutade med att 1921 beslöt om en kompromiss där fick suveränitet över befolkning men måste förbinda sig att garantera befolkning dess svenska språk, kultur och lokala sedvänjor och ett självstyrelsesystem som erbjudit . Beslutet kompletterades med ett avtal mellan och om hur garantierna skulle förverkligas. har ett särskilt band till och också, genom det beslut tog 1921 och de avtal som efter det slutits mellan och , ett särskilt ansvar för och den svenska kulturen på . Kontakterna mellan och är täta. Det gäller bland annat handel, utbildning och kultur. Det borde också gälla kontakterna mellan lagtinget och riksdag. Inte minst med anledning av det ansvar har gentemot . Kontakterna kompliceras dock till viss del av att resa till räknas som utlandsresa. Kontakterna och möjligheten för ledamöter från riksdag och lagting att träffas och samarbeta skulle avsevärt underlättas om resa till som ledamot gör i uppdraget skulle ges samma förutsättningar som resa i uppdraget inom . Per Lodenius (C) i (C)
mot · H002K293 · 2012-09-28 00:00:00 — Visitkort för ledamöter med punktskrift tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att visitkorten för ledamöter ska kompletteras med punktskrift. Visitkort är ett sätt att synas. Ett sätt att lämna sina kontaktuppgifter till andra för att kunna fortsätta att hålla just kontakt med varandra. Inom har vi ett eget tryckeri som trycker visitkorten för riksdagsledamöterna. Dessa visitkort har en layout som gör det lätt att se varifrån personen med kontaktuppgifterna på kortet kommer, vilken funktion denna person har och hur man kan ta kontakt. Men det gäller bara om man kan läsa vad som står på kortet. Och för att kunna göra det behöver man ha en relativt god synförmåga. Är man gravt synskadad eller blind har man ingen möjlighet att tolka vad som står på riksdagsledamotens visitkort. finns teknik för att på ett ganska enkelt sätt komplettera visitkort med punktskrift. Det gör inte visitkorten svårare för seende att läsa av visitkortet, men det ger en möjlighet för den som är blind att ta del av visitkortets innehåll. ska vara tillgänglig för alla. Då bör det också vara möjligt för alla att kunna ta kontakt med riksdagsledamöterna. Ett sätt att göra detta möjligt är att de visitkort som trycks för riksdagsledamöterna kompletteras med punktskrift. Per Lodenius (C)
mot · H002K294 · 2012-09-27 00:00:00 — Effektivisering av statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av statliga myndigheter. Den offentliga förvaltningen har en central roll i utvecklingen av . För att upprätthålla allmänhetens förtroende för myndigheterna måste förvaltningen vara effektiv och beredskap måste finnas för att göra organisationsförändringar när så är påkallat. har sedan regeringsskiftet avvecklat, ombildat eller sammanslagit antalet myndigheter som lyder under regeringen från 483 till 345 i antal. Det är positiva siffror och kan förhoppningsvis bidra till en mer effektiv statsförvaltning. Arbetet med att effektivisera förvaltning är en pågående process och vi bör kontinuerligt se över hur den offentliga förvaltningen organiseras, utvecklas och styrs. I slutbetänkande Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118) görs bedömningen att offentlig förvaltning bör kunna effektiviseras. Myndigheternas uppgifter är angelägna, men kostar också skattebetalarna pengar. Det ligger därför i samhällets intresse att ständigt vara beredd att ompröva myndigheternas uppgifter. En modell med en så kallad solnedgångsparagraf, där nya myndigheter får ett tidsbegränsat förordnande, har tidigare föreslagits som ett sätt att skapa en automatisk kontrollstation och ett tillfälle för utvärdering. En sådan modell skulle säkerställa att utvärderingen av statsförvaltningen förstärkts och förde liknande resonemang i sitt slutbetänkande. Regeringen bör därför överväga om införandet av tidsbegränsade mandat för myndigheter kan vara ett sätt att stärka utvärderingen och effektiviseringen av statsförvaltningen.
mot · H002K295 · 2012-09-26 00:00:00 — Ny kommunreform för färre kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av behovet av en ny kommunreform för färre kommuner. Kommunerna står inför stora utmaningar. kommer antalet invånare att fördubblas. Kostnaderna för pensioner, sjukvård och äldreomsorg etcetera beräknas öka i snabbare takt än skatteinkomsterna. Kommunerna brottas med svåra prioriteringar och avvägningar i takt med att behovet av vård och omsorg ökar. Med ökad allmän ekonomisk standard kommer även förväntningarna att stiga med höga krav på skola, vård och omsorg. Ungefär 125 kommuner av 290 har en befolkning på färre än 10 000 personer, 25 av dessa färre än 5 000 invånare. Dessa kommuner har minskat och väldigt många kommuner riskerar att fortsätta krympa. Detta ställer nya och svåra krav på välfärdens kvalitet och utformning, som ekonomin skapar begränsningar. För att få ekonomin att gå ihop är det nödvändigt att man successivt anpassar verksamheten till de minskade intäkter som följer av färre invånare. Borgensförbindelser, ett stort pensionsåtagande och andra kostnader bidrar till att begränsa utrymmet för den kommunala verksamheten. Förutom en krympande befolkning uppstår problem när yngre generationer flyttar och det är svårt att få tag i kompetent personal inom många områden. Det är svårt att rekrytera, och kommunpolitiker i denna typ av kommuner hoppar oftare av sina uppdrag än i andra kommuner. Sedan de stora kommunsammanläggningarna åren 19711974 har det skett betydande samhällsförändringar och det kommunala uppdraget har utökats. Befolkningsomflyttningar och kommundelningar har resulterat i fler kommuner med liten folkmängd. Utjämningssystemet garanterar dock kommunerna nästan likvärda förutsättningar oavsett kommunstorlek och skattekraft. Ett system som dock allt mer ifrågasätts av de kommuner som är de stora nettobetalarna. Därför är det relevant att ställa frågan om det behövs en ny kommunindelningsreform. Det vore intressant att undersöka huruvida det finns ett minsta befolkningsunderlag för att kunna bedriva verksamhet effektivt. I har man beslutat att en kommun bör ha minst 30 000 invånare och en kommunsammanslagning har minskat antalet kommuner från 270 till 98. Liknande tankegångar har även förts i och ett antal sammanslagningar har redan skett. En översyn i lämpligt sammanhang vore önskvärt för att se om det behövs en ny kommunreform i , för att säkerställa den goda kvalitet i välfärden som medborgarna har rätt till.