mot · H002T477 · 2012-10-02 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kapacitet i järnvägssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägsunderhållets anslag och organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om godstrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Transportstyrelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nordiska dimensionen i transportpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om TEN-T. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka andelen kollektivtrafikresenärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandling av kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av den nya kollektivtrafiklagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nystart för nollvisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förordning 2009:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristen på säkerhetskrav i supermiljöbilspremien och den nya miljöbilsdefinitionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla nya bilar ska levereras med en reflexväst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av mötesseparerade vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en statlig kommission bör granska de farligaste vägarna i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli ett ledande land när det gäller intelligenta transportsystem, ITS. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s kommande krav om koldioxidutsläpp från personbilar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att tillvarata de satsningar som gjorts på och fordonsgas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett bonus-malus-system för nya personbilar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjysta villkor i åkerinäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell samordnare för bättre regelefterlevnad i åkeribranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cabotage. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den holländska modellen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkra uppställningsplatser för lastbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska lastbilstrafikens miljö- och klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska redovisningscentraler för taxibranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt regelverk kring taxilegitimation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitala förarkort för taxi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphandlad taxitrafik inte ska köras på ackord. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig utredning som grund för att främja den seriösa taxinäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av möjligheter att hålla fordon i kvarstad.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett aktivt agerande mot fordonsmålvakter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utförsäljningen av Bilprovningen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det rullande kulturarvet och den kommande lagstiftningen om övergivna båtar och bilar i naturen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomtänkt strategi för inlandssjöfart i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska sjöfartens klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Gotlandstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tonnageskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygledartjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt aktivt klimat- och miljöarbete för flyget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kapacitetsutredning av it-kommunikationen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fungerande bredband och mobiltelefoni i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förberedelser för ny it-infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 1 Yrkandena 24 och 42 hänvisade till MJU. 2 Yrkandena 25, 26, 33 och 48 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 30 hänvisat till AU. 4 Yrkande 39 hänvisat till JuU. 5 Yrkande 40 hänvisat till CU. 6 Yrkande 41 hänvisat till NU. Hållbara transporter för jobb och välfärd I ett exportberoende land som med långa avstånd är väl fungerande transporter grunden för jobb och välfärd. En viktig del för människans frihet är att vi enkelt, hållbart och säkert ska kunna förflytta oss oavsett om det gäller den dagliga arbetspendlingen eller resor . Ett transportsystem som präglas av ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet är en av grunderna i en socialdemokratisk politik för hållbar frihet. kapacitetsutredning visar att transportsystemet i flera delar av landet slagit i sitt kapacitetstak och mot kommer situationen att bli än allvarligare. Särskilt allvarlig är situationen för järnvägen men även på vägsidan kommer kapacitetsbrister att uppstå. Det är tydligt att järnvägssystemet har stora behov av nyinvesteringar. Detta upplever arbetspendlare och godstransportörer . Även klimatutmaningen ställer krav på transportsystemet. Ska klimatutsläppen och oljeberoendet minska krävs kommersialisering av ny teknik för ökad energieffektivitet och alternativa bränslen i alla typer av fordon. måste andelen kollektivtrafikresenärer öka. Även åtgärder som minskar luftföroreningar och buller är angelägna. Effektiva styrmedel kan både förbättra miljön, minska trängseln och finansiera nya infrastruktursatsningar. Det är tydligt att transportsystemet i är i behov av såväl ökad kapacitet som ökad kvalitet. Den borgerliga regeringen har tagit intryck av det vi socialdemokrater har föreslagit i ett flertal år. Ny järnväg ska byggas mellan och samt och , den så kallade Ostlänken. Vi vill även investera i samhällsekonomiskt lönsamma projekt för godstransporter på järnväg. Gruv- och basnäringarnas ökade betydelse skapar ytterligare behov av godstransporter på järnväg i olika delar av landet. Görs inte genomtänkta investeringar i kombination med förbättrat underhåll riskeras många arbetstillfällen och viktiga exportinkomster. När det gäller investeringar i järnväg för både gods- och persontrafik återkommer vi mer detaljerat i vår kommande infrastrukturmotion. har vi ett läge då har omkring 7,5 procents arbetslöshet som många företag har svårt att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Genomtänkta investeringar i infrastruktur framstår som angelägna för att både höja sysselsättningen och skapa förutsättningar för större, bättre fungerande arbetsmarknadsregioner och industrins godstransporter. På vägsidan vill vi genomföra åtgärder som ökar trafiksäkerheten. återstår hårt trafikerad väg att mötesseparera. Det är dags för en nystart för nollvisionen. Även åtgärder för en sund konkurrenssituation för åkerinäringen är viktiga. Vi vill lösa detta genom att en nationell samordnare inrättas för att koordinera ansvariga myndigheters arbete på området. Sjöfarten är betydelsefull för ett exportland som . Vi vill värna den svenska kvalitetssjöfarten. Infrastrukturen i anslutning till de stora hamnarna är viktig. Sjöfarten har möjlighet till att utvecklas till ett betydligt mera hållbart transportsätt tack vare ett ökat fokus på den internationella nivån för att minska sjöfartens miljö- och klimatpåverkan. Även flyget har möjlighet att minska sin klimatpåverkan. Den bästa lösningen är att flyget får ett helt eget system för utsläppshandel. Det ger ytterligare incitament att arbeta med åtgärder som gröna inflygningar och ny energieffektiv teknik för flygplansflottan. På it-området vill vi arbeta efter målsättningen ett hållbart informationssamhälle för alla. Mobiltelefoni och mobil datakommunikation måste fungera i alla delar av landet. Det finns även ett behov av en kapacitetsutredning för it-kommunikationen i . En väl fungerande politik för transporter, infrastruktur och it är viktig för att nå våra högt ställda målsättningar när det gäller sysselsättning och klimat. har det blivit allt mera tydligt att den svenska järnvägen lider av stora problem. Eftersatt underhåll och bristande nyinvesteringar har gjort att driftsäkerheten och punktligheten försämrats kraftigt. Även brist på samordning mellan järnvägssystemets olika aktörer har bidragit till problemen. Men framför allt är bristen på kapacitet i järnvägssystemet det som kanske skapar de allvarligaste problemen. kapacitetsutredning pekar på att allt fler, tyngre, längre och bredare tåg nu trafikerar järnvägen. Det gör att slitaget blir större och underhållsbehoven ökar. visar att mycket stora störningar i hela transportsystemet kommer kring om inte kraftiga nyinvesteringar görs och nya styrmedel introduceras. För att komma till rätta med järnvägens problem behövs investeringar i både ny spårkapacitet och förbättrat underhåll. Såväl förutsättningarna för arbetspendling som godstrafik måste bli bättre. Ökat anslag till järnvägsunderhåll punktlighet kan delvis förbättras med snabba åtgärder i det befintliga systemet. Det är rimligt att ytterligare öka anslaget för drift och underhåll. Detta stärker järnvägens driftsäkerhet, särskilt . Vi vill att man med dessa åtgärder ska kunna komma upp i den kapacitet för järnvägssystemet som det ursprungligen har designats för. Vi investerar, i syfte att stärka driftsäkerheten, i drift och underhåll av järnvägen 2013. Översyn av järnvägsunderhållets organisation Ett väl organiserat och tydligt samordnat järnvägsunderhåll är viktigt både för att arbeta förebyggande och för att snabbt kunna laga fel, det så kallade avhjälpande underhållet. har kanske den mest uppsplittrade organisationen av järnvägsunderhållet i hela . Regeringen har efter ett tillkännagivande från presenterat en skrivelse, skr. 2012/13:19 Utförande av drift och underhåll av järnväg. Vi socialdemokrater avser att svara på denna skrivelse med en separat motion. vill allt fler företag köra gods på tåg. Godstrafiken lider precis som persontrafiken av bristande kvalitet och punktlighet. Även här är kapacitetsbristen tydlig. Det är särskilt tydligt för gruv- och basindustrin. Då två tredjedelar av allt vi producerar exporteras i behöver vi fungerande godstransporter på järnväg. Det avlastar vägarna och gynnar klimatet. För att främja effektiv samverkan mellan lastbilstransporter och tåg är det mycket viktigt att den så kallade kombitrafiken utvecklas. är ett statligt aktiebolag måste man främst verka för samhällsnyttan. Ägardirektiven måste ses över för att få att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. Att spara in på bemanning och underhåll riskerar att ge dyra bakslag som går ut över punktligheten. Vi vill att ska sätta resenärens upplevelse i centrum och utvecklas till ett av de ledande tågbolagen i . Detta förutsätter naturligtvis även att kapaciteten och kvaliteten i järnvägssystemet ökar. Det statligt ägda är ett viktigt verktyg för att driva och utveckla godstrafiken på järnväg. Även här kan det finnas anledning att se över ägardirektiven för att få att arbeta än mer med innovativa och hållbara logistiklösningar. Jernhusen förvaltar och utvecklar järnvägsstationer, depåer och kombiterminaler. Det är viktigt att Jernhusen tydligt fokuserar på tågresenärens upplevelse och utvecklar depåer och kombiterminaler för innovativa och hållbara logistiklösningar. Det är även mycket viktigt att samarbetet med Jernhusen, , och andra aktörer inom järnvägssystemet utvecklas och tydliggörs. Allt för ett tydligt fokus på i första hand resenärernas reseupplevelse och effektiva och hållbara godstransporter. Det avtal som tecknats för 1994 innehåller många brister. Det finns problem med kapacitetsutnyttjandet och att biljettpriserna är höga. A-train som har trafikeringsrätten har dessutom ägnat sig åt skatteplanering. Det finns all anledning till att se över avtalet för banan för att tågtrafiken till och från ska fungera bättre och användas av fler resenärer. Det finns anledning att se över Transportstyrelsens verksamhet. Myndigheten har haft långa handläggningstider för körkortstillstånd. Man har heller inte klarat av att få igång de företagsanknutna kontrollerna av åkerinäringen. Detta har förklarats med att fungerande datasystem har saknats. Transportstyrelsen ska enligt uppdraget arbeta för att uppnå god tillgänglighet, hög kvalitet, säkra och miljöanpassade transporter inom järnväg, luftfart, sjöfart och väg samt ta fram regler, ge tillstånd och följa upp hur de efterlevs. Vi har dock sett flera mindre genomtänkta förslag från myndigheten såsom slopade regler om lokalkännedom för taxiförare och ökad konkurrens på järnvägsområdet. Myndighetens roll är inte att agera som ett konkurrensverk för transportsektorn. Transportstyrelsen bör i stället fokusera på kärnuppgifterna att ta fram regler och tillstånd och se till att dessa efterlevs. Den nordiska dimensionen i transportpolitiken Det är viktigt med en tydlig nordisk dimension i transportpolitiken. Det stärker den politiska, ekonomiska och kulturella integrationen i . Inom ramen för TEN-T eller samnordiska projekt stärks både i och globalt. På järnvägssidan handlar det om ökat samarbete för att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafiktrafik på såväl gods- som passagerarområdet. EU:s program för transeuropeiska transportnät, TEN-T, är strategiskt viktigt för jobben och utvecklingen för och utvecklingen i hela . Vi anser det vara viktigt att ta tillvara de möjligheter som TEN-T ger. I EU-arbetet är det mycket viktigt att i TEN-T sammanhang värna projekt som stärker svensk konkurrenskraft och främjar sysselsättningen. Det är viktigt att projekten inte bara stannar vid projektstadiet utan också genomförs. Väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor . Kollektivtrafiken har också en mycket viktig roll för att minska både transportsektorns klimatpåverkan, trängsel, luftföreningar och buller i storstadsregionerna. Vi ser att det är en klar majoritet kvinnor som nyttjar kollektivtrafiken. Satsningar på kollektivtrafik gynnar kvinnors resande, men är det viktigt att betydligt fler män väljer att resa med kollektivtrafiken. För att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer måste hela kollektivtrafiken få både ökad kapacitet och bättre kvalitet. Även med relativt enkla och snabba åtgärder går det att öka kollektivtrafikens attraktionskraft. Det ska vara tryggt och komfortabelt att resa kollektivt. Det ska alltid vara första klass i kollektivtrafiken. Exempel på åtgärder är förbättrad städning av fordon och stationer, bättre reseinformation, bättre hållplatser och ökade möjligheter för digital uppkoppling. Ett kostnadseffektivt sätt att kraftigt öka kollektivtrafikens kapacitet är så kallade BRT-system. Det bygger på busslinjer med ledbussar som har täta avgångar och oftast egna körfält. BRT-system kan färdigställas relativt snabbt jämfört med spårvägar. finns mycket att förbättra när det gäller upphandlingen av kollektivtrafik. Det förekommer att dåligt underhållna bussar i kollektivtrafiken beläggs med körförbud efter polisens kontroller. Fordon i dåligt skick är varken bra för reseupplevelsen, miljön eller trafiksäkerheten. Upphandlingen av kollektivtrafik måste ske med kvalitet, miljö och arbetsvillkor i centrum. Det billigaste anbudet har visat sig bli dyrt och dåligt i längden. Väl genomtänkt upphandling av hela kollektivtrafiksystem kan också bli innovationsdrivande och vara en tydlig del i strategier för hållbara städer och regioner. Den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft . För att säkerställa en sammanhållen och effektiv kollektivtrafik ser vi det som viktigt med att det görs en utvärdering av den nya kollektivtrafiklagen. De olika framtidsscenarier som tecknats för pekar alla på en fortsatt stark befolkningstillväxt. Aktuella befolkningsprognoser pekar på en befolkningsökning fram i på mellan 300 000 och 500 000 personer. För att klara den starka befolkningstillväxten krävs, utöver planerade investeringar, ytterligare satsningar på kapacitetstark kollektivtrafik. En utbyggnad av tunnelbanan skulle även innebära möjligheter att kraftigt öka nybyggnationen av bostäder i . Även här har regeringen nu hörsammat de krav som socialdemokraterna drivit om utbyggs tunnelbana. Vi kommer i vår infrastrukturmotion återkomma med mer preciserade satsningar på tunnelbanan. Väg och fordon nystart för nollvisionen 1997 slogs nollvsionen fast om att ingen ska dödas eller skadas för livet i trafiken. Nollvisonen har varit en framgångsrik strategi för att stärka trafiksäkerhetsarbetet i . är ett av de länder med lägst andel trafikdödade. ökade antalet omkomna jämfört med som var ett mycket bra år. krävs politiskt agerande för att vända den negativa trenden. Vi socialdemokrater anser att det är dags för en nystart för nollvisionen. I världen dör 1,3 miljoner människor i trafikolyckor. I EU omkommer över 30 000 människor i trafikolyckor. Detta gör trafiksäkerheten till en global folkhälsoutmaning. Ett fortsatt aktivt arbete i kan driva på utvecklingen i andra delar av världen. FN och EU har tagit inspiration av nollvisionen. måste fortsätta att vara ett internationellt föredöme på trafiksäkerhetsområdet. Det finns en rad svenska företag i fordonsindustrin som är världsledande på trafiksäkerhet. Ett aktivt trafiksäkerhetsarbete i främjar naturligtvis utveckling och sysselsättning i fordonsindustrin i . Det talas ofta om att tre åtgärder är grundläggande för trafiksäkerheten. Bältesanvändning, hastighet och nykterhet. Här finns fortfarande mycket att göra. Bältesanvändningen, inte minst bland yrkeschaufförer måste öka ytterligare. Även hastighetsefterlevnaden måste bli bättre. Det kan lösas med hjälp av fler fartkameror. Vi ser positivt på nya förslag på hastighetsgränser. De nya hastighetsgränserna kommer att främja både trafiksäkerheten, miljön och klimatet. Trafikonykterheten är fortfarande en mycket stor utmaning. Det bedöms att 1 000 människor omkommit i olyckor i där alkohol varit inblandat. Alkolås är ett effektivt verktyg för att minska rattfylleriet. ansökte den dåvarande. socialdemokratiska regeringen om ett nationellt undantag i EU för att införa en lagstiftning om obligatoriska alkolås i fordon. Den gången blev det nej från . har dock EU fått en mera positiv inställning till alkolås. Det är därför hög tid att aktivt verkar i EU för att alkolås blir ett lagkrav i alla fordon som går i yrkestrafik. , när tekniken utvecklats ytterligare, bör alkolås bli lagkrav även i vanliga personbilar. Drar arbetet ut bör återigen ansöka om ett nationellt undantag i EU om att införa alkolås i alla fordon som går i yrkestrafik. Ett sätt att skynda på introduktionen av system som alkolås, automatbroms, dödavinkelvarnare och trötthetsvarnare är att försäkringsbolagen ger ägare till fordon med denna utrustning premielättnader. Det finns också anledning att se över förordning 2009:1 som fastställer krav på de fordon statliga myndigheter köper. Även automatbroms och alkolås bör finnas i alla bilar som statliga myndigheter köper. Vi ser med oro på hur regeringen inte ställer några säkerhetskrav på de bilar som omfattas av supermiljöbilspremien och den nya miljöbilspremien. Detta främjar inte utvecklingen av säkrare personbilar och går emot nollvisionen. har flera europeiska länder lag på att en reflexväst ska finnas i alla fordon. Det är en enkel trafiksäkerhetsåtgärd som kan spara liv då någon måste kliva ur bilen på en hårt trafikerad väg. Vi tycker att det är rimligt att inför krav på att alla nya bilar ska levereras med en reflexväst. Även om säkerhetsstandarden på vägarna förbättrats kraftigt efter att nollvisionen antagits finns fortfarande väg kvar att mötesseparera enligt dåvarande planer . Vi vill att en statlig kommission granskar de farligaste vägarna i och kommer med förlag på konkreta åtgärder för att höja säkerhetsstandarden på dessa vägar. Det är positivt att regeringen lyssnat på oss socialdemokrater och kommer att lägga fram lagstiftning om krav på vinterdäck för tunga fordon. Intelligenta transportsystem, ITS, kan kraftigt bidra till ökad framkomlighet, bättre miljö och ökad trafiksäkerhet även inom det befintliga vägnätet. bör bli ett ledande land inom ITS. Det är helt i linje med nollvisionen och målsättningarna om att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Därför är det viktigt att kommande ITS-politik i sätter framkomlighet, miljö och trafiksäkerhet i fokus. Minska koldioxidutsläppen från personbilstrafiken Att kraftigt minska koldioxidutsläppen från personbilstrafiken är en av de viktigaste klimatutmaningarna. Det måste ske genom ny, energieffektiv teknik, hållbara alternativa drivmedel och kanske även styrmedel som främjar utskrotning av äldre, mindre energieffektiva personbilar. Självklart måste även kollektivtrafikresandet öka kraftigt. EU fasar in sin lagstiftning om koldioxidutsläpp från personbilar. Denna lagstiftning har drivit fram energieffektivare personbilar och skyddar delvis också bilägarna mot ett stigande oljepris. Utifrån vikten på de personbilar som en tillverkare säljer ska medelvärdet på bilarnas koldixoidutsläpp inte överstiga per kilometer då lagstiftningen är helt genomförd . har arbetat fram en ny lagstiftning som sätter kraven . Lagkravet är koldioxid per kilometer . Vi stöder principerna i EU kommissionens förslag. Det är utformat så att den ger en konkurrensneutralitet mellan de olika biltillverkarna i EU. Det kan även vara en fördel med ett nytt långsiktigt mål för . I arbetet med att minska utsläppen från personbilstrafiken är naturligtvis alternativa bränslen som E85 och fordonsgas mycket viktiga. har en mycket god infrastruktur för E85. Infrastrukturen för fordonsgas byggs ut successivt. Vi måste ta tillvara de satsningar som gjorts och skapa förutsättningar för att de ska få långsiktig lönsamhet. Därför är det mycket viktigt med tydliga spelregler och långsiktighet när det gäller beskattning av såväl bränsle som förmånsbeskattning av tjänstebilar.