mot · H002So487 · 2012-10-03 00:00:00 — En jämlik och jämställd äldreomsorg 4Äldres vardag ska inte vara en handelsvara5 4.2LOV och kommande tvångslagstiftning7 4.3Privatiseringar ger otryggare personal8 4.4Gemensamma skattepengar slösas bort9 5En jämlik och jämställd äldreomsorg10 6Äldreomsorgen behöver mer resurser10 7Bygg fler vård- och omsorgsboenden11 8En bättre och rättssäker demensvård12 8.1Mer personal i demensvården12 8.2Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka13 9Valfrihet i vardagen på boenden13 10Utveckla och kvalitetssäkra hemtjänsten14 10.1Det ska vara billigt att få hemtjänst14 10.2Gör det lättare att få hemtjänst15 10.3Inflytande och flexibilitet i hemtjänsten16 10.4Bra hemtjänst kräver kontinuitet17 11Satsa på förebyggande insatser17 12Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat17 13Maten ska vara god och måltiden en glädjestund18 14Moderna, tillgängliga lägenheter för äldre19 14.1Trygghetsboenden där folk har råd att bo19 15Minska den psykiska ohälsan hos äldre20 16En äldreomsorg för alla20 16.1Stärk möjligheten att få äldreomsorg på det egna modersmålet21 17Stoppa felanvändningen av läkemedel24 18Säkra den medicinskt ansvariga sjuksköterskans oberoende25 20Anpassa vården efter äldres förutsättningar26 21Lättare tillgång till vården27 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad statistik om personal och arbetsvillkor inom äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att permanenta verksamheten vid Svenskt demenscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggning av situationen för unga demenssjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring av vård och omsorg i ordinärt boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tak för hemtjänstavgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggning och analys av konsekvenserna av nuvarande avgifter och hyror inom äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla metoder och kunskap för ökad kontinuitet inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investeringsstödet för trygghetsboende enbart ska gå till hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av investeringsstödet till trygghetsboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för äldreomsorg för personer med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla tillsynen över tillgången till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett system med äldrevägledare för äldre döva och dövblinda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för äldreomsorg på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggning av äldre hbt-personers situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapsspridning om hbt-frågor till personalen inom äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen som styr medicinskt ansvarig sjuksköterskas arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra lex så att rapportering och anmälan går till oberoende part. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning av anhörigstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att permanenta verksamheten vid Nationellt Anhöriga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för att motverka våld mot äldre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunskap om våld mot äldre ska ingå i utbildningar. 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. I är det en självklarhet att vi ska känna en trygghet i tillvaron och få den omsorg vi behöver när vi blir äldre. Dagens och framtidens äldreomsorg berör oss alla. Antingen är vi själva äldre och befinner oss i äldreomsorgen eller så kommer vi förr eller senare att hamna där. Eller så kanske vi arbetar där under stressiga arbetsförhållanden med låga löner. Säkert har de flesta av oss familjemedlemmar eller släktingar som bor på ett boende för äldre eller har hemtjänst. En bra äldreomsorg är inte bara en välfärdsfråga, den har också ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Kvinnor är klart överrepresenterade bland personalen och de anhöriga som tar ett stort ansvar för äldre familjemedlemmar. Kvinnor är också i majoritet i den äldre befolkningen på grund av en längre livslängd. Kvinnor som har levt sina liv ihop med män lever ofta ensamma i livet, p.g.a. den längre livslängden och det faktum att kvinnor i ofta är yngre än sin partner. Lägg därtill kvinnors lägre pensioner och att kvinnor ofta kommer från ett arbetsliv med högre risk för arbetsskador så blir det tydligt att en god och välutbyggd äldreomsorg är avgörande för kvinnors livskvalitet. 4Äldres vardag ska inte vara en handelsvara Det blir allt vanligare med privata utförare inom äldreomsorgen. Av de kvinnor och män som har hemtjänst i , får sådan i privat regi. Det innebär lite mer än en fördubbling av andelen . När det gäller vård- och omsorgsboenden är det genomgående en högre andel som får insatsen i privat regi. I riket som helhet är det . I vissa borgerligt styrda kommuner är mer eller mindre hela äldreomsorgen på väg att privatiseras. I kommun och vissa stadsdelar i saknas nu helt . Kommunen förlorar därmed viktig kompetens. I Stockolms stad har av de äldre brukarna inom hemtjänst privata utförare och av de boende i vård- och omsorgsboende (och personer med funktionsnedsättning regiform ). Alla har rätt till ett gott liv med självbestämmande. Den rättigheten upphör inte när man på grund av hög ålder behöver extra stöd och omsorg för att klara vardagen. Många har upplevt att den kommunala äldreomsorgen varit alltför institutionaliserad och att man utlämnas åt regler och rutiner som någon annan bestämmer. I de delar av landet där man haft möjligheten att välja utförare har det inte märkts av någon ökad valfrihet i vardagen. Den äldreomsorg som bedrivs i privata företag utmärker sig generellt sett inte på något positivt sätt jämfört med den offentliga. I forskningsantologin konsekvenser Vad händer med svensk välfärd? från och Samhälle (SNS), finns inga belägg för att privatiseringarna inom välfärden i stort medfört de kvalitets- och effektivitetsvinster som en del hoppades på. Det handlar helt enkelt om ett ideologiskt vägval när det gäller hur man ser på ägande och makt över viktiga samhällsfunktioner. Det handlar om näringslivets intressen att komma in på en säker växande marknad där stora pengar finns att tjäna. Om marknaden ska få styra planeringen av var och hur äldreomsorg bedrivs, eller om vi ska fatta demokratiska beslut om detta. Om äldre ska vara medborgare med rättigheter, eller om äldre ska vara kunder som ska tvingas göra val på en marknad de sällan kan överblicka själva och där de själva får ta ansvar för om de valt den bästa äldreomsorgen eller om de gjort ett sämre val. Regeringen anser att privatiseringarna medför en positiv konkurrens som leder till kvalitetshöjningar. Men när en äldre och hans eller hennes anhöriga ska göra val inom äldreomsorgen begränsas möjligheten av faktorer såsom brist på äldreboendeplatser eller ett boendes läge, vilket ibland gör det omöjligt att få sin ansökan om plats beviljad. Att byta utförare när man inte är nöjd sker oerhört sällan eftersom det är en så pass krävande omställning i livet när man kämpar med dålig hälsa eller demens. I motion En välfärd fri från kommersiella intressen (2012/13:Fi212) presenteras konkreta förslag på hur vård, skola och omsorg ska avkommersialiseras. För äldreomsorgen innebär förslagen i korthet följande: Den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till äldreomsorgen ska vara att detta sker efter människors behov och inte efter företags möjligheter till lönsamhet. ska inte kunna bedriva verksamhet med skattemedel i kärnverksamheten inom äldreomsorgen. Bolag som vill fortsätta vara aktiva inom äldreomsorgen ska som huvudregel bedrivas med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen. Den mycket begränsade utdelning till ägarna som denna bolagsform tillåter motsvarar på sin höjd bankränta. Med andra ord innebär den att vinstintresset avlägsnas som driftsmotiv för verksamheten och välfärden slutar läcka resurser. Vinst kan inte plockas ut genom att omvandla ett sådant bolag till annan form av bolag och det finns även bestämmelser som reglerar fusion, likvidation och interna överföringar inom koncernen. Det innebär ett slut för riskkapitalbolagens metoder att utan vanligt vinstuttag ändå slussa ut skattemedel från verksamheten. Ideella aktörer är fortsatt välkomna att bedriva äldreomsorg. Ta bort lagen om valfrihetssystem (LOV). 4.2LOV och kommande tvångslagstiftning dominerade ekonomiska frågor debatten om privatiseringar. Privata företag skulle vara effektivare och därmed minska samhällets kostnader för omsorg. Detta har visat sig inte stämma. domineras privatiseringsdebatten i stället av argument om valfrihet och mångfald. Omsorg läggs fortfarande ut på entreprenad men det som öppnat upp för den senaste vågen av privatiseringar är lagen om valfrihetssystem (LOV) som infördes . Den möjliggör för kommuner att införa kundvalsmodeller för vissa av sina verksamheter. Äldre som får en biståndsbedömning om rätt till en viss insats ska helt enkelt kunna välja vem som ska utföra insatsen utifrån ett visst utbud. Tvärtemot vad man kan tro handlar det inte om fri konkurrens mellan privata och kommunala aktörer. Privata aktörer får nämligen erbjuda tilläggstjänster utöver de biståndsbedömda insatserna mot en avgift, något som de kommunala inte får. De privata aktörerna kan då alltså erbjuda mer service och bli mer attraktiva för dem som har ett val att göra. Allmänhetens insyn omvandlas efter privatiseringar till företagshemligheter. representanter för folket vet inte vad som händer inom omsorgen. De anställda kan inte längre gå till media för att avslöja missförhållanden utan att riskera att arbetsgivaren tar reda på vem som har läckt. Personal hos privata utförare av skattefinansierad äldreomsorg bör ha samma meddelarskydd som de hos kommunala utförare. Om en privat verksamhet har kvalitetsbrister har de folkvalda och kommunens tjänstemän betydligt svårare att göra något åt det än om en verksamhet har det. En verksamhet kan direktstyras och ledningen kan bytas ut. När det gäller privat verksamhet ska det mycket till för att man ska kunna bryta avtalet. Direkt vanvård som drabbar de äldre kan pågå medan diskussioner förs med ansvarig utförare. Än så länge är det i första hand inom som man har använt sig av LOV. När det gäller vård- och omsorgsboenden är det än så länge sällsynt. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) fanns valfrihetssystem i över 123 Kommuner, ytterligare 47 kommuner hade beslutat att införa LOV medan 27 kommuner beslutat att inte göra detta. Frågan var under utredning i 57 kommuner. Än så länge avgör det lokala politiska styret i väldigt hög grad vilket vägval man gör. har konstaterat att LOV-system framför allt har införts i borgerligt styrda kommuner med många invånare. Regeringen propagerar för LOV i alla tänkbara sammanhang och kommuner som beslutar att införa LOV belönas med en särskild statlig stimulanspeng. Men tålamodet med de kommuner som fortfarande säger nej börjar tryta och regeringen driver på för att alla kommuner snart ska ha infört LOV frivilligt. Om detta inte har skett hotar regeringen med tvångslagstiftning och har tillsatt en utredning som ska utvärdera införandet av LOV. Utredningen ska utifrån resultaten överväga om LOV kan vara lämpligt att vidga till fler områden inom . Man ska också titta på för- och nackdelar med att göra LOV obligatoriskt i hela landet och hur systemet ska kunna användas i högre utsträckning när det gäller vård- och omsorgsboenden. Utredningen ska vara klar . 4.3Privatiseringar ger otryggare personal präglas stora delar av välfärden av ofrivillig deltid och visstidsanställningar. Särskilt inom äldreomsorgen är problemen utbredda. Dåliga villkor är alldeles för vanliga både inom offentligt och privat driven välfärd, men i den offentliga kan vi gemensamt besluta om förbättrade villkor för personalen. I en avkommersialiserad välfärd slipper vi vinstintressets press nedåt på arbetsvillkor och löner. Det är ingen slump att andelen personal som bara har timanställning är mer än dubbelt så stor i den privat drivna som i den kommunala. Borgerliga politiker hävdar ofta att privatisering av vård och omsorg är en jämställdhetsreform eftersom kvinnor har större möjlighet att bli företagare. I den diskussionen glömmer de alltid bort de kvinnor som arbetar som vårdbiträden inom äldreomsorgen och undersköterskor, som i och med privatiseringarna får sämre och otryggare arbetsvillkor. Att personalen i allmänhet får högre löner är inte sant. Det är klart att de kvinnor som får en ägarposition och kan plocka ut vinster, eller en ny chefsposition och får högre lön, höjer sina inkomster. Det är detta som ligger bakom de siffror på inkomstökningar som ibland visas upp. Men för den vanliga undersköterskan eller vårdbiträdet syns inga ökningar. I den privata är det också relativt vanligt att man helt saknar kollektivavtal. I en undersökning som tidningen har gjort visar att 4 av 10 företag inom hemtjänstbranschen saknar kollektivavtal. Samma tidning har också rapporterat om att som konkurrerar med privat tvingas att minska på personalens raster och beräknade restider mellan brukarna. Detta skapar helt orealistiska och stressiga arbetssituationer. Enligt har privata verksamheter påtagligt lägre personaltäthet än kommunala verksamheter, vilket självklart leder till ökad stress i ett yrke där man i allmänhet känner att man inte är tillräckligt många. Personaltätheten är lägre, något kallar anmärkningsvärt. Att privata verksamheter har mindre personalvolymer än kommunala ger också en sämre anställningstrygghet. I ett valfrihetssystem är man sårbar och beroende av brukarnas efterfrågan. Det leder till fler deltider och mer osäkra anställningar. I en mindre personalstyrka finns också färre möjligheter till omplacering, exempelvis om man på grund av sjukdom eller skada får svårt att klara sitt jobb. I stället får man sluta. Personalens arbetsvillkor är viktiga för äldreomsorgens kvalitet. Det gäller t.ex. andelen fast anställd personal och andelen månadsanställda vikarier respektive andelen timanställningar. Det handlar också om hur många som arbetar heltid respektive deltid. Personaltäthet och utbildningsnivå är faktorer som är helt centrala för kvaliteten. Äldreomsorgen är en ytterst kvinnodominerad arbetsplats. Både utifrån ett jämställdhetsperspektiv och utifrån att äldreomsorgen behöver vara en attraktiv arbetsplats finns det anledning att föra bättre statistik när det gäller äldreomsorgens personal och deras villkor. bör därför få i uppdrag att redovisa detta uppdelat på offentliga utförare, icke vinstsyftande enskilda utförare samt vinstsyftande enskilda utförare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Gemensamma skattepengar slösas bort En växande andel av företagen inom äldreomsorgen ingår i koncerner som ägs av riskkapitalbolag. Carema och Attendo Care står för ungefär halva den privata marknaden. De stora koncernerna har stor kunskap om hur de ska ta hem anbud. Inom koncernen kan de subventionera även icke lönsamma objekt som är viktiga för framtida expansion eller för varumärket. Just att koncernerna ska växa är en grundläggande affärsidé. Riskkapitalbolagen tjänar i första hand inte pengar genom aktieutdelning från vård- och omsorgsbolagen. I stället handlar det först och främst om att man ser till att öka värdet på bolaget och sälja det för mer pengar än vad man köpte det för. Detta åstadkommer de framför allt genom att expandera bolaget på så sätt att de tar över eller startar allt fler verksamheter, ofta finansierade med skattemedel och lån. Ett exempel är hur riskkapitalbolaget 3i tjänade på att äga vård- och omsorgsbolaget . köpte de Carema för . Efter omstruktureringar och expansion av bolaget så kunde de sälja det vidare för . Efter att ha betalat tillbaka lån på återstod alltså i reavinst. Namnet till trots tar riskkapitalbolag inga stora risker när de investerar i svensk äldreomsorg. Så länge folk blir gamla kommer kommunerna att betala ut pengar för omsorg, även i ekonomiska svackor. Därför är välfärden ett bra investeringsobjekt. Riskkapitalfonderna registreras sedan i skatteparadis som och Gernsey. Det är dessa bolag som tjänar stora pengar på svensk äldreomsorg genom att köpa och sälja omsorgsbolag. Eftersom de inte ligger i behöver de inte betala svensk skatt på vinsten de gör på försäljningen en vinst som har byggts upp genom att öka intäkterna, skattepengar, och minska utgifterna, personalneddragningar och andra effektiviseringar, i vår äldreomsorg. undgår även de egentliga vårdkoncernerna skatt genom fiffigt konstruerade ägarstrukturer. Mellan riskkapitalbolagen och vårdbolagen finns en kedja av mellanbolag där pengar lånas ut till extremt hög ränta. I botten av ägarstrukturen kan vårdbolagen kvitta sin vinst mot de räntebetalningar man gör så att man slipper bolagsskatt. I toppen av ägarstrukturen kammar riskkapitalbolagen hem en vinst i form av ränta på utlånade pengar. Det är pengar som sedan används för att köpa upp en ännu större andel av den offentliga välfärden eller andra privata välfärdsbolag. 5En jämlik och jämställd äldreomsorg Vi vill ha en jämlik och jämställd äldreomsorg med hög kvalitet, där äldre kvinnor och män har stort inflytande över insatserna och sin vardag och där personalen har bra arbetsvillkor. Den ska självklart vara skattefinansierad och fördelas efter behov. Äldreomsorgen berör många. av befolkningen som är , motsvarande ca 304 900 personer, hade 2010 beviljats en hemtjänstinsats i ordinärt boende eller en plats i permanent särskilt boende De flesta av oss som får leva långt upp kommer under vårt liv att ha insatser från äldreomsorgen. Om vi inte kan lita på att vi får en bra och trygg äldreomsorg av det offentliga, kommer de av oss som har möjlighet att själva börja planera för detta. Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre var . gick till vård och omsorgsboende och till . Den lilla del som blev över gick till det förebyggande arbetet. Det finns ett tydligt mönster i utvecklingen av kommunernas äldreomsorg. Kostnaderna för särskilt boende har minskat beroende på allt färre platser. har antalet äldre i särskilt boende minskat med 3 600 som fler äldre får omfattande hemtjänstinsatser (ekonomiska analyser och lägesrapport ). bor oftast både de med låg pension och de med goda inkomster på det särskilda boendet och ger service och omsorg till många äldre med vitt skilda ekonomiska villkor. Med regeringens RUT-avdrag och investeringsstöd även till trygghetsboende i form av bostadsrätter ökar klass- och könsskillnaderna. av männen och av kvinnorna köper privata tjänster. Andelen som använder RUT-avdrag är större för höginkomstpensionärer. Drygt 160 av 1 000 personer som är 80 plus gör RUT-avdrag bland dem som tjänar eller mer medan motsvarande siffra för de som tjänar mellan 10 000 och 199 000 är 35 på 1 000. Främst äldre kvinnor med den lägsta pensionen kommer alltid att vara beroende av kvalitetsnivån på den solidariskt finansierade äldreomsorgen eller, om den inte fungerar, av att de har döttrar eller andra anhöriga som kan hjälpa dem. De mer välbeställda köper privata tjänster med stöd av regeringens RUT-avdrag. Den ökande andelen äldre är av befolkningen ger också näring till diskussionen om behovet av privata försäkringar i stället för en solidarisk skattefinansiering. Men RUT-avdraget kommer aldrig att vara ett alternativ för den stora majoriteten äldre. 6Äldreomsorgen behöver mer resurser gör lägesrapporter där man redogör för utvecklingen inom de verksamheter de har att följa. I lägesrapporten skriver : Resurstillgången i kommunernas vård och omsorg om äldre har begränsats så att äldres säkerhet och trygghet inte alltid kan tillgodoses. Det finns starka skäl att ifrågasätta om alla äldre personer får den vård och omsorg de behöver för att uppnå en skälig levnadsnivå. Det finns också anledning att ifrågasätta om personer med stora hjälpbehov, för vilka alternativet är särskilt boende, får hemtjänst i tillräcklig omfattning. Samma budskap ger de anställda i . De är för få, de får stressa och hinner inte hjälpa de äldre med det de behöver. Biståndsbedömningen är ibland alldeles för snål. Det finns inte tid att förflytta sig mellan vårdtagarna. Den dokumentation som ska göras måste ordnas på de äldres tid. En väl utvecklad hemtjänst är basen för en god äldreomsorg och en förutsättning för att äldre ska kunna leva kvar hemma så länge de vill och kan. minskade antalet personer som bor på vård- och omsorgsboende med drygt 20 000. Antalet äldre som fått hemtjänst har ökat men inte andelen äldre personer. Kort sagt har kommunerna rationaliserat i äldreomsorgen genom att minska antalet äldreboendeplatser och i stället satsa på att fler ska bo hemma med hemtjänst utan att ge de resurser som behövs. Detta märks även på att kostnadsutvecklingen i kommunernas insatser minskat . satsar därför, förutom mer pengar än regeringen till kommunerna, öronmärkta pengar för mer personal i äldreomsorgen. Detta presenteras närmare i vår budgetmotion 2012/13:Fi250. skriver i senaste lägesrapporten att trots att en allt mindre andel äldre bor på särskilt boende och att hjälpbehovet för dem då kan förväntas vara större så har personaltätheten i stort varit oförändrad . Mot bakgrund av att problem med för låg bemanning inte skiljer sig för övriga äldreboenden jämfört demensenheter togs ett utskottsinitiativ från V, MP och S som begärde att skulle få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bemanning i hela äldreomsorgen. Ett enigt socialutskott och en enig riksdag ställde sig bakom förslaget. 7Bygg fler vård- och omsorgsboenden Det blir allt svårare att få en plats på vård- och omsorgsboende. Antalet platser i permanent vård- och omsorgsboende, det som tidigare hette särskilt boende, minskade med 20 000 . Andelen personer som hade särskilt boende minskade då från och den utvecklingen har fortsatt. Oro och otrygghet bedöms inte längre som tillräckliga skäl för att bevilja vård- och omsorgsboende. I många fall krävs en demensdiagnos för att beviljas en plats. Därmed lastas ansvaret över på anhöriga. kan väntetiderna för att få en plats vara alltför långa. För att bygga fler vård- och omsorgsboenden behövs ändamålsenligt utformade investeringsstöd på nationell nivå. måste det förstås finnas möjlighet att anställa personal och kommunerna behöver få mer pengar till att göra detta. går äldreomsorgen i flera kommuner med underskott. Äldreboendet ska vara öppet och en resurs för de äldre i området. Där kan de delta i aktiviteter, låna lokaler och inta måltider. fattade ett enhälligt beslut om en parbogaranti, något som drivit och motionerat om . Par som har levt ihop en stor del av livet ska självklart få fortsätta att göra det, även om bara en av dem behöver bo i vård- och omsorgsboende. Lika självklart är det att detta måste vara något som båda vill.