mot · H002T222 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och bör införlivas i om inre vattenvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slussarna och broarna vid , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omställningen till förnybara drivmedel också ska omfatta sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en tonnageskatt.1 1 Yrkande 4 hänvisat till SkU. I kör vi av våra inrikes godstransporter på vatten, att jämföra med övriga där ofta en fem gånger så stor andel av godset fraktas på vattenvägarna. Genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. En så kallad pråmpendel med flis från till den planerade biogasfabriken i skulle till exempel ersätta 7 200 lastbilar på /E45. är i hög grad präglat av sjöfart. I och kring hela finns farleder och hamnar som både i nutid och historiskt har varit nyckeln till handel, fiskenäringen och kommunikation mellan människor. Tiderna förändras, men vattenvägarna består som en given resurs för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara transporter. Det gäller att vi tar till vara på denna resurs. Utvecklingen har allt för länge gått åt fel håll när det gäller att köra gods på . fraktas gods på , och . För bara sedan fraktades . Utredningar visar att potentialen ligger på dagens volym. Det är oroväckande att det fortfarande finns de som tycker att slussarna i har spelat ut sin roll och att inlandssjöfarten hör till historien. Det är också oroväckande att det fortfarande satsas mycket mer på landsvägen än sjövägen ner till . En satsning på sjöfart är viktigt för klimatsmarta och energieffektiva transporter. Att satsa mer på sjöfarten handlar också om att ändra regelverket, att göra det lättare och mer lönsamt att köra saker på vatten. Representanter från rederier, hamnar och industrier runt är positiva till mer transporter till sjöss under förutsättning att en omklassning kan ske till EU:s regelsystem för inre vattenvägar, IWS, och det blir möjligt att lasta godset på pråmar istället för båtar anpassade för havet. gäller samma regler för fartygsstorlek, säkerhetsbestämmelser, bemanningskrav med mera för den svenska inlandssjöfarten som för havsbaserad sjöfart. Det är märkligt, det säger sig självt att en pråm inte har på att göra. Men på passar den. Utredningsbetänkandet Genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt (SOU 2011:14) presenterades , har varit ute på remiss och har fastnat på . Det är viktigt att detta arbete prioriteras och resulterar i att ovannämnda vattendrag införlivas i möjligt. Det är även något som framhålls i kapacitetsutredning som presenterades . När frågan om IWS behandlades i trafikutskottet ( i betänkandet 2011/12:TU19 Sjöfart) ville majoriteten skynda långsamt, bland annat med motiveringen att förhållandena på skiljer sig från kanalerna. Men vi tycker det är hög tid att komma till skott. Det kan inte vara så svårt att komma överens om hur stor besättning ett fartyg måste ha på , vilka säkerhetsbestämmelser som ska gälla. är inte en kanal, men det är inte heller ett hav. Upprustning av slussarna och nya broar är slussarna i ett av orosmomenten för framtida sjöfart i . Enligt en pågående stråkstudie som utför bedöms slussarna kunna vara i bruk fram under förutsättning att de löpande renoveras. Därefter måste de sannolikt ersättas med nya slussar, vilket innebär att de bör börja byggas runt 2025. Ett annat orosmoment är diskussionen om den nya i . Det är viktigt att man hittar en bra lösning för framtidens brohöjder och broöppningar som både tillåter en framtida ökning av sjöfarten och fungerar för kollektiv- och cykeltrafiken i . Förnybara drivmedel även på är inte bara en sjö med fantastiska möjligheter att frakta gods på. är också en av världens största sötvattentäkter och många människor får sitt dagliga vatten från sjön. Därför är det viktigt, både för vattenkvaliteten, djur- och växtlivet och klimatet, att snabbt byta ut den miljöfarliga bunkeroljan som fartygen tankas med till förnybara drivmedel. Omställningen till förnybara drivmedel måste också omfatta sjöfarten, och regeringen måste satsa mer på forskningen och utvecklingen av detta. Syftet med tonnageskatten är att stödja EU:s medlemsländers sjöfartsnäringar och förmå rederierna att registrera fartygen under nationell flagg. En svensk tonnageskatt skulle stärka konkurrenskraften för den svenska sjöfarten. I stort sett samtliga sjöfartsländer inom EU har redan tonnageskatt och ser vi en utflaggning av svenska fartyg, bland annat till våra grannländer och som har förmånliga tonnageskatteregler. Tonnageskatten är rättvis eftersom den baseras på fartygens intjäningsförmåga. Det finns en majoritet i för att införa en tonnageskatt. Det är ett beslut som regeringen ännu inte har verkställt trots upprepade påminnelser. Det oroar oss att regeringen fortsätter att förhala införandet av en tonnageskatt. bör därför uppmana regeringen att påskynda verkställigheten och lagstifta om tonnageskatten.