ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Kr343 · 2012-10-04 00:00:00 — Lagstiftning om kulturell allemansrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett lagrum om en kulturell allemansrätt. I takt med att kopiering av enskilda verk blir enklare, snabbare och lika originalet har frågan om upphovsrätt blivit alltmer aktuell. Att utveckla, och inom några områden till och med modernisera upphovsrätten så att den passar dagens teknik, är därför centralt för kulturens utveckling. Parallellt finns det verk som är fria att använda, men i finns ingen lagstiftning som skyddar de som vill använda verken. Att införa ett lagrum för en kulturell allemansrätt skulle ge en juridisk status och ett tydligt ramverk för de verk som fritt får användas och förändras. Den lagstiftning som tydligast har synliggjort detta är den amerikanska som anger att när ett verks skyddstid upphört eller om upphovsrättsinnehavaren bestämmer så, då tillhör verket en kulturell allemansrätt (public domain). Dessutom tillhör också de flesta texter och bilder som skapats av federala myndigheter det som fritt får användas. Länderna i har haft en starkare upphovsrättslagstiftning eftersom upphovsrättens ideella rättigheter (till exempel rätten att erkännas som verkets upphovsman och rätten att protestera mot vandalisering av verket) aldrig kan fråntas upphovsmannen så länge verket omfattas av upphovsrättslagens skyddstid (från skapelseåret eller efter upphovsmannens död, beroende på typ av verk). Upphovsmannen kan visserligen skriftligen lova avstå från att utnyttja sina ideella rättigheter, men kan aldrig avsäga sig dem. Detta innebär dock inte att det inte finns fria verk bland verk som nyproducerats i , men att publicering av sådana verk ofta åtföljs av vissa krav, till exempel kravet att en fotografs namn skall anges, eller att en bild inte får användas i reklam. Detta gäller även i , där de visserligen använder uttrycket public domain, men nästan uteslutande avser det verk vars skyddstid gått ut. Även när ett verks skyddstid gått ut är det numera praxis i att ange upphovsmannen om denne är känd. Utvecklingen på internet går i en rasande takt och lagstiftarna har haft svårt att följa med. Genom att ge tydliga lagrum för det som vi alla äger gemensamt eller det som inte har någon ägare alls eller bara det som vi vill skall vara fritt på nätet skapas stora möjligheter för användare som vill vidareutveckla det fria materialet. menar därför att det behövs skrivas in i lagtext beskrivningar som tydliggör när ett verk är fritt och hur det kan användas samt att upphovsmän ges utökade möjligheter att förfoga över sina ideella rättigheter genom att dessa omsätts till sådana rättigheter som upphovsmannen kan avsäga sig genom avtal. Frågan bör därför utredas.
mot · H002Kr344 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagerhållning av böcker. Kunskap och information blir allt mer förgängligt. Även det tryckta lever på den digitala teknikens villkor, men det finns inte så många bibliotek som, liksom det i , har en tryckpress med tillgång till all världens litteratur och som därför på kan tillhandahålla en nytryckt kopia av vilken bok man vill. Ett företag i har just öppnat en liknande service i en bokhandel i , och några till finns på planeringsstadiet. Svenska förlag har inget krav på sig att lagerhålla böcker i likhet med regelverk i många andra länder. I länder som , och lagerhåller förlagen sina titlar betydligt längre. Att efter utgivningen kunna köpa en bok direkt från förlaget är ingen ovanlighet. Den som vill köpa en äldre bok i är hänvisad till antikvariaten. Trots e-bokens intåg utgör den tryckta boken en viktig kulturbärare. Det elektroniska substitutet kan inte jämföras med en tryckt skrift. En tryckt bok lever ett eget liv, den känns och luktar. Ett tummat och välläst exemplar med klotter avspeglar även läsarnas känslor på ett sätt som e-boken aldrig kan. Tillgång till böcker är därför central i en civilisation. Att böcker inte lagerhålls blir därför ett demokratiproblem liksom ett kultur- och kunskapsproblem. Regeringen bör mot bakgrund av det anförda utreda möjligheten till en lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker.
mot · H002MJ231 · 2012-10-01 00:00:00 — Forskningens betydelse för hotade arter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningens betydelse för framtida skydd av hotade arter. Forskning och vetenskaplig kunskapsuppbyggnad kring olika arters betydelse för fortsatta livsbetingelser på jorden kan inte nog betonas. Sambanden i naturen för att upprätthålla, och utveckla, en biologisk mångfald som bidrar till en mängd ekosystemstjänster och dessutom skapar en buffert vid framtida klimatförändringar är områden där fortsatt kunskap krävs, men också spridning av de forskningsrön och kunskaper som redan finns på bordet. har bedrivit en värdefull kartläggning, under benämningen Svenska artprojektet, där forskare upptäckt 850 nya arter, sett ur ett globalt perspektiv. Detta har stärkt vårt land som en forskningsnation. aktiva roll i internationella sammanhang kring hållbar utveckling har dessutom stärkts ytterligare tack vare vårt nationella forsknings- och kunskapsengagemang. För svenskt vidkommande kan dessutom de totalt 2 500 nya arter som upptäckts vara värdefulla pusselbitar i arbetet med att uppnå det nationella miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Kontakter och information till skolor och allmänheten samt samverkan med museer skapar den förståelse som krävs . En vetenskaplig kunskapsuppbyggnad och spridning är den bas som ett framtida hållbart samhälle vilar på. Forskningen är därför nödvändig, då vi inte har tillräcklig kunskap kring varje arts betydelse, och behov av skydd, en betydelse som också måste kunna sättas in i ett klimatsammanhang, något som ges regeringen tillkänna.
mot · H002MJ234 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en nationell målsättning att minska matsvinnet till 2015. slängs ca ätbär mat per person och år och mellan av hushållens inköpta livsmedel slängs till en årlig kostad på ca . Detta matsvinn bidrar till växthusgaser . Detta innebär ett enormt slöseri av vatten- och energiresurser och måste stävjas. behöver minska matsvinnet ur både ekonomisk synpunkt och miljösynpunkt. Matavfall är allt biologiskt nedbrytbart avfall som uppkommer i livsmedelshanteringen. I detta innefattas dels avfall som är oundvikligt, dels svinn som skulle kunna undvikas. Matsvinn är de livsmedel som slängs i onödan eller som hade kunnat konsumeras om de hade hanterats annorlunda. Matsvinn uppstår utifrån felaktig eller för lång förvaring, utgånget bäst föredatum eller att rester inte äts upp. Mat som slängs står för av totala uppsläpp av växthusgaser. Ur ett klimatperspektiv är det ca 10 gånger mer effektivt att förebygga matavfall än att använda det för biogasproduktion. Det onödiga matsvinnet står för oansvarsfullt och ohållbart brukande av våra resurser. För att kommande generationer ska kunna tillgodose sina behov behöver vi istället ta tillvara och förvalta våra tillgångar. Och för att inte överskrida gränsen för ett hållbart uttag från ekosystemet måste vi aktivt arbeta för att minska matsvinnet som påverkar både vår miljö, klimat och ekonomi. Det finns flera effektiva åtgärder för att minska matsvinnet. Som konsument kan man exempelvis planera sina inköp bättre, kontrollera varornas bäst föredatum, ta till vara på matrester och se till att förvara varorna på rätt sätt. Butiker kan använda bättre kylanläggningar för frukt och grönsaker och sänka priser på varor med kort datum. Restauranger och storhushåll kan bl.a. minska svinn genom att satsa på varor av hög kvalitet och skapa möjligheter att lagra och använda överskott. Ett annat sätt är att införa tävlingar mellan t.ex. skolor och storhushåll där vinnaren blir den som minskar matavfallet mest. Det finns många åtgärdsalternativ, men för att ytterligare samla krafttag i frågan anser jag att bör utreda en nationell målsättning om att minska matsvinnet till 2015. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002MJ235 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda lagstiftningen om allemansrätten. Allemansrätten är en viktig grund för att allmänheten ska kunna vistas fritt i skog och mark. Men osäkerheten om vad allemansrätten innebär är ofta stor. Svensk lagstiftning nämner endast mycket övergripande allas tillgång till och ansvar för naturen. Lagreglerna är ofullständiga och vissa bestämmelser är ålderdomliga. Det finns behov av att uppdatera gällande lagstiftning för att bättre svara mot dagens efterfrågan och förtydliga allemansrättens innebörd. Många barn och unga växer upp i stadsmiljö utan naturlig koppling till landsbygden. Förståelsen för landsbygdens och markägarnas villkor är liten och i vissa fall saknas respekt och kunskap om naturen. Urbaniseringen har medfört nya behov, krav och förväntningar på naturen. Den allmänna kunskapen om allemansrätten behöver förbättras. Nya näringar har växt fram. Dessa är i sig positiva för landsbygden men måste bedrivas med respekt för äganderätten och i samverkan med markägare. finns en otydlighet kring var gränsdragningen går mellan allemansrätten och äganderätten. Till exempel är det oklart hur stora rättigheter allmänheten har och hur långt markägare får gå för att skydda sin fastighet mot intrång. Återkommande konflikter uppstår då markägare finner förstörda skogsplantor, slitage på marken som ger negativa effekter för avkastningen från grödor eller då närgångna besökare befinner sig innanför hemfridszonen. Ökade informationssatser om allemansrätten behövs för att komma till rätta med de problem som drabbar markägare. En utredning om allemansrätten bör därför innefatta hur kunskap om allemansrätten ska spridas, speciellt bland den stadsboende ungdomen. Allemansrätten behöver även utredas utifrån huruvida gällande lagstiftning bättre kan anpassas efter allmänhetens och markägarnas behov. Detta berör även de angränsade lagarna såsom terrängkörningslagen, jaktlagen, lagstiftningen kring skadegörelse och nedskräpning m.fl. Utredningen bör klargöra gränsdragningsproblematiken mellan äganderätten och allemansrätten. Jag vill fortsätta att vara stolt över allemansrätten och den frihet till naturen som den ger. Allemansrätten är en tillgång i dagens urbaniserade samhälle. Därför bör regeringen tillsätta en utredning om allemansrättens förutsättningar och huruvida den bör balanseras mot de problem som markägare runt om i landet brottas med för att även framtida generationer ska kunna glädjas över att vistas i och vårda vår natur.
mot · H002MJ246 · 2012-10-02 00:00:00 — Skrotningspremie för tunga lastbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa en skrotningspremie för lastbilar över . Gränsen för miljöansvar går inte vid nationsgränsen. Det som påverkar miljön i andra länder påverkar också oss. Likaså påverkar vi andra länders miljö. exporteras äldre lastbilar med bristfällig avgasrening från till fattigare länder för att där hota både hälsan och miljön. Statistiken visar att en stor andel av de äldre lastbilarna förs ut till andra länder i stället för att skrotas. En lastbil som väger med miljöklassningen Euroklass 1 släpper ut lika mycket skadliga ämnen som 18 fordon av de senaste och miljövänligaste modellerna på marknaden. Regeringen har satsat på att förnya den svenska bilparken, framför allt när det gäller personbilar och den omfattande privatbilismen. Bland annat har man utökat producentansvaret. Det är emellertid viktigt att förnya den tunga trafiken, och här skulle en skrotningspremie för de tyngsta och mest miljöpåverkande fordonen ha stor effekt. En uppmuntran till att skrota gamla lastbilar skulle också främja svensk ekonomi. Förutom att vi får en konkurrenskraftig och tidsenlig lastbilspark skulle det bidra till en ökad försäljning av svenskproducerade bilar (vilka står för en överväldigande majoritet av dagens nyregistrerade lastbilar i ). Genom att stimulera till en ny fordonspark kan alltså sysselsättningen öka och den hårt prövade fordonsindustrin gynnas som vi får lastbilar på våra vägar som ur miljösynpunkt är mycket bättre än dagens. har tidigare aviserat att en skrotningspremie för tunga lastbilar inte är aktuell. Vårt gemensamma ansvar för miljön, både inom och utanför nationsgränser, leder dock till slutsatsen att det är lämpligt att utreda möjligheten att förbättra miljön genom en i sammanhanget så enkel reform som denna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002MJ253 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en kartläggning av skadeskjutningsfrekvenser vid fågeljakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hageljakt och jakt på flygande fåglar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äggprickning. Olika jaktformer innebär olika stora risker för att djuren ska utsättas för lidande (för att inte tala om död). Vi har i tidigare motioner lyft fram behovet av att förbjuda särskilt plågsamma jaktformer (motion 2010/11:MJ356). Den här motionen belyser djurskyddsproblematiken vid fågeljakt. Fåglar kan i många fall vara särskilt svåra att träffa rätt. De är ofta förhållandevis små, och i den mån man skjuter på fåglar i rörelse har man en måltavla som rör sig i tre dimensioner i stället för två, som marklevande djur. Man kan därför förvänta sig höga skadeskjutningsfrekvenser. Det finns också en risk att oseriösa jägare inte anstränger sig så mycket för att hitta och avliva en skadeskjuten fågel då köttvärdet i många fall är obetydligt. Det finns inte många oberoende undersökningar som visar frekvensen av skadeskjutning på fåglar. En svensk undersökning visade att av äldre sädgäss hade hagel i kroppen. Denna undersökning är dock . Nyare undersökningar och undersökningar av fler arter skulle bidra till en bättre bild av hur skadeskjutningsfrekvenserna ser ut vid fågeljakt. En sådan kartläggning skulle vara ett viktigt underlag för att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som krävs för att minska djurskyddsproblemen vid fågeljakt. Utfallet av en sådan kartläggning får ligga till grund för överväganden om hur jakt på flygande fågel ska regleras. Om kartläggningen visar att det finns skäl kan det bli aktuellt att förbjuda hageljakt på fågel, utom där detta är motiverat av skyddsjaktsskäl. För exempelvis betande gäss och andra större fåglar skulle kuljakt kunna vara ett alternativ. För fåglar som jagas vid skyddsjakt kan korrekt utförd äggprickning i vissa fall vara ett bättre alternativ, förutsatt att prickningen sker tillräckligt tidigt i fågelungens utveckling.
mot · H002MJ264 · 2012-10-01 00:00:00 — Giftsanering klar till 2050 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en åtgärdsplan för att nå giftsaneringsmålet till 2050. har beslutat att de värst förorenade platserna i ska vara åtgärdade . Om man tittar på takten som det genomförs på kommer inte beslutet att kunna uppfyllas. Vi har i landet enligt uppgift ca 1 300 områden som har den allvarligaste riskklassningen. Exempel på sådana platser är där gamla kemtvättar, gruvor, batterifabriker och träimpregneringsfabriker legat och där marken nu innehåller farliga gifter och tungmetaller. Med dagens takt räknar man med att bara 400 av objekten kommer att hinnas med. Det motsvarar då inte ens hälften av de mest nedsmutsade platserna. I flera av dessa områden är fiske, vatten, växter och djurliv påverkade av den rådande situationen, vilket naturligtvis utgör ett stort och allvarligt problem. Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för hur ska nå giftsaneringsmålet till 2050.
mot · H002MJ265 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kalkning av sjöar och vattendrag. Våra sjöar och vattendrag mår inte alltid bra och orsakerna till detta kan variera. har därför byggt upp ett system som syftar till att överblicka och få kontroll över läget. Myndigheter på olika nivåer är ansvariga för kontroller och för att ge förslag på åtgärder då detta är nödvändigt. En viktig åtgärd för att förbättra miljön i sjöar och vattendrag är kalkning. Det är en verksamhet som funnits i län , och enligt uppgift har kalkningen haft positiv påverkan på de sjöar och vattendrag där den använts. Kostnaderna för kalkningen har till stor del bekostats med hjälp av statliga medel, och det är den statliga Havs- och vattenmiljömyndigheten som har ansvar för kalkningsfrågorna. Det är min och många andras förhoppning att regeringen ska se över möjligheten att fortsätta finansiera kalkningen av sjöar och vattendrag. Vi har ett stort ansvar att lämna över en god vattenmiljö till våra kommande generationer.
mot · H002MJ267 · 2012-10-03 00:00:00 — 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat kommunalt inflytande över strandskyddsdispenser. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydliggörande av kommunernas möjligheter att anpassa tillämpningen av 100-metersregeln för bebyggelse vid vattenlinjen. För att skydda värdefulla stränder, att säkra allmänhetens tillgång till strandområden och att värna den biologiska mångfalden, har införts ett strandskydd. Detta gäller lika längs alla stränder, oavsett hur tät- eller glesbebyggt området är, hur gott det är om sjöar och vattendrag eller hur miljön och vattenområdet ser ut för övrigt. Det är kommunen som tar emot ansökningar och avgör om dispens ska ges, men överprövar beslutet. Många har hävdat att strandskyddet varit alltför strängt, och gjort det svårt att exempelvis bedriva verksamheter på landsbygden. Det har också försvårat möjligheten att bygga och bo där behovet av bostäder varit stort. Därför har också möjligheter till dispens öppnats i och kan kommunerna ge dispens för områden som i översiktsplanen pekats ut som område för landsbygdsutveckling. Men detta räcker enligt min mening inte. Det kommunala inflytandet över strandskyddsdispenser måste öka. I många kommuner finns bostadsbrist och i andra kommuner skulle rekrytering och inflyttning öka om man kunde erbjuda strandnära bostäder vid en insjö, en å eller vid havet. En utvärdering av hur de nya strandskyddsbestämmelserna tolkats av kommunerna ska ske. Det finns misstanke om att man också i fortsättningen håller en mycket restriktiv linje. Man bör fråga sig om det av miljö- och tillgänglighetsskäl är nödvändigt att skydda varje meter av våra strand. Enligt min mening behövs ett mer variabelt strandskydd. Det behövs därför ett tydliggörande av kommunernas möjligheter att anpassa tillämpningen av 100-metersregeln för bebyggelse vid vattenlinjen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002MJ268 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddet. Strandskyddet är en viktig grundbult i bevarandet av natur och fritidsliv. Reglerna som underbygger det svenska strandskyddet har funnits i olika former och infördes . I takt med att samhället utvecklats har strandskyddet gradvis anpassats till samtidens förutsättningar. Strandskyddet är till för att allmänheten ska ha tillgång till stränder för sitt friluftsliv samt att bevara goda livsvillkor för djur och växter i de strandnära områdena. Regeringen presenterade 2009 en övergripande strandskyddsproposition med syftet att strandskyddet skulle anpassas bättre till lokala och regionala förhållanden. Det är kommunerna som anger var man kan tänka sig lämna dispens för strandskyddsregler i sina detaljplaner. Dock har en möjlighet att överpröva dessa ställningstaganden. Det har visat sig att länsstyrelserna i vårt land gjort olika bedömningar beträffande strandskyddet. Tyvärr har inte de nya reglerna lett till den differentiering som många hoppades på. Tvärtom upplevs det ha blivit mycket strängare regler på de flesta ställen. Det som efterfrågas av kommunerna är att dessa ska ges ett verkligt större inflytande. Vidare att naturliga avgränsningar som vägar, järnvägar m.m. även borde få utgöra gräns för strandskyddet. Det måste också ges ökade möjligheter att förtäta en befintlig bebyggelse. Kommuner med stora områden som begränsas av strandskyddsregler måste kunna ges en möjlighet själv att bland dessa områden göra en prioritering var det trots allt skulle vara möjligt att bygga. I annat fall blir det en död hand över stora områden i dessa kommuner och de får svårt att utvecklas. För att bidra till landsbygdsutveckling torde det inte vara orimligt att kommuner får större makt över beslutsprocessen, och tillämpningen av strandskyddsreglerna blir mera anpassad till verkliga förhållanden. Utifrån detta borde det ske en ny översyn av lagstiftningen kring strandskyddet med utgångspunkt i enklare regler för byggnation och större frihet och ansvar för respektive kommun. Detta bör ges regeringen tillkänna. Boriana (M)
mot · H002MJ269 · 2012-10-03 00:00:00 — Ett fiskekvotssystem med havdagar som komplement tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om havdagar som komplement till dagens fiskekvotssystem. Det är viktigt att de fångster som görs i våra vatten regleras och är långsiktigt hållbara. Flera fiskarter är hårt ansatta, vilket är negativt för mångfalden i våra hav och för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Men dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art är inte helt tillfredsställande. I är det ganska vanligt med det som på branschspråk kallas för blandfiske. Det innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Kvotsystemet kan då ställa till stora problem. Om man t ex har uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art sorteras denna ut från fångsten för att sedan kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte, vilket är ett oacceptabelt slöseri som är negativt för både beståndet och fiskerinäringen. Därför bör vi övergå till ett system där man även reglerar fångstupptaget med havdagar. Detta innebär att man får ta upp full fångst ett visst antal dagar , vilket skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället tar i land all fisk som tagits upp. Möjligheten att göra en översyn av att införa ett system med havdagar bör därför ses över.
mot · H002MJ272 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa bifångster. Vid nästan allt fiske uppkommer någon form av bifångst. Ofta utgörs bifångsterna av stora mängder hotade arter, däribland lax och torsk. I det pelagiska trålfisket är bifångsterna av undermålig lax omfattande, vilket är allvarligt eftersom det hämmar tillväxten av laxbeståndet. En stor del av bifångsten mals ned och används till foder för andra fiskar. Det innebär att man matar fiskar med foder av samma art, vilket är förbjudet. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har beslutat att yrkesfisket efter lax i södra ska fasas ut till 2013. finns det ingen kunskap om hur stora mängder lax som fiskas upp som bifångst. Med större kännedom om bifångsternas storlek skulle det kunna upprättas regelverk för att minska detta slöseri med havets resurser. Exempelvis kan en för stor bifångstandel av en hotad art leda till begränsningar av fiskemöjligheten av målarten. Självklart borde det vara obligatoriskt att föra i land all bifångst vid pelagiskt fiske och förbjudet att dumpa den. Då kan det också införas ett regelverk för redovisning av bifångsternas storlek. Det bör regeringen verka för.