ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ410 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att implementera LULUCF som en integrerad del i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Vid klimatmötet i enades man om ett paketbeslut för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet där en del av beslutet avsåg de internationella bokföringsregler för LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry). Inom denna sektor gjorde man det obligatoriskt att upprätta ett bokföringssystem för redovisning av nybeskogning, återbeskogning, avskogning och skogsförvaltning. Enligt beslutet i ska LULUCF också inkluderas i länders utsläppsåtagande som en integrerad del. Som med så mycket annat lägger sig EU i implementeringen av de åtaganden vi gjort enligt detta internationella avtal, och på vägen hinner man förvränga intentionerna med avtalet som för länderna innebär starka incitament för att hantera skogen på ett hållbart sätt. har istället beslutat att LULUCF-sektorn inte ska inkluderas i EU-ländernas EU-interna ut-släppsåtagande och på så sätt får vi det sämsta av två världar, nämligen ett kostsamt och resurskrävande, bokföringssystem utan att det skapas några som helst incitament till ett bättre skogsbruk. uppfattning är att LULUCF möjligt skall implementeras som en integrerad del i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Detta skapar starka incitament att, för ändamålet, fortsätta förbättra det svenska skogsbruket som det värnar svenska jobb och svensk konkurrenskraft.
mot · H002MJ411 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi avsätter resurser till djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Tillika höjer vi återbetalningen av koldioxidskatten då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket.
mot · H002MJ412 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (SD) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Allmän miljö- och naturvård tar situationen i vårt innanhav på allvar genom en höjning av anslaget för sanering och återställning av förorenade områden.
mot · H002MJ413 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att påtagligt stärka konsumentskyddet gällande märkningen av livsmedels packdatum. Livsmedelskontroller och regler om födoämnen tillhör en basal del av samhällets ansvarsområden. I detta ingår konsumentens rätt att känna trygghet och förtroende gentemot alla leverantörer och distributörer att de varor konsumenterna väljer också har det innehåll och det packdatum som verkligen anges. För att uppnå denna vision behöver lagen och skyddet gentemot konsumenterna stärkas med ett uttryckligt krav från lagstiftaren om att den handlare eller producent som märker om eller felmärker packdatum på livsmedel också från samhällets sida får erfara kännbara och dryga sanktioner i form av höga bötesbelopp. På så vis kan konsumenternas trygghet öka som konkurrenssituationen förbättras, då det via ett stärkt regelverk gör det ekonomiskt ofördelaktigt för en handlare eller producent att fuska med varudeklarationerna. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002MJ414 · 2012-10-03 00:00:00 — Översyn av tillsatser i mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på ett övergripande och seriöst plan, via oberoende och statligt finansierade forskare, utreda tillsatsers effekter i kombination eller enskilt i livsmedel samt utifrån resultatet som presenteras skyndsamt föreslå lämpliga åtgärder. I en mängd livsmedel tillförs en rad olika tillsatser. Vissa tillsatser kan kanske vara harmlösa, medan andra troligen förtjänar en ökad tillsyn för att tillse att konsumenterna inte utsättas för onödiga risker. Särskilt bör den eventuella risken av mixen av tillsatser och de effekter tillsatserna leder till tillsammans med andra tillsatser från andra livsmedel utredas. Men det bör även utredas ordentligt vilka risker enskilda tillsatser som t ex smakförstärkare och olika typer av sötningsmedel medför. För att garantera ett så pass gott resultat som möjligt bör fokus ligga på riskvärdering utifrån de instanser som inkommer med riskbedömningar utifrån rimliga utgångspunkter och utan hänsyn tagen till vad EU rekommenderar eller kräver. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002MJ421 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta utökad skyddsjakt på säl i närheten av fasta fiskeredskap. Diskussionen går hög när det gäller hur mycket säl som finns runt den svenska kusten. Oavsett hur många det finns så kan alla konstatera att antalet har ökat och att det i samband med denna ökning har inträffat stora skador vid de fasta fiskeredskapen. Skadorna består av både förstörda redskap och mer eller mindre uppätna fiskar i redskapen. För många fiskare är problemen enligt uppgift så stora att det kraftigt påverkar deras försörjningsmöjligheter. Om vi i ska ha, vilket jag tycker, en livskraftig kustfiskarkår och en levande skärgård så måste problemet åtgärdas. Vi har förvaltningsplaner för säl och möjlighet till skyddsjakt för att fiskarnas fasta redskap och fångsterna i dessa ska kunna skyddas. Men de jaktmetoder som är tillåtna räcker inte till och kvoterna som tilldelas vid skyddsjakt kan inte uppfyllas. Jaktmetoderna behöver ses över så att förvaltningen av sälbestånden ska kunna skötas.
mot · H002MJ422 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om salmonelladrabbade gårdar. började bekämpa salmonella och finns en särskild salmonellalagstiftning. Lagen innebär att livsmedel som är smittade med salmonella inte får säljas. Salmonellakontrollen bygger på att hela kedjan kontrolleras från produktion av foder och uppfödning av djur till slakt och kontroll av livsmedel. Detta är oerhört viktigt för att smittorisken ska minimeras. Misstanke om salmonella är anmälningspliktig och utredning sker för att klarlägga om en besättning är smittad. Därefter sker en smittspårning för att kunna identifiera och eliminera smittkällan och eventuell vidare smittspridning. Det sker också rutinmässiga provtagningar. Om man hittar salmonella avlivas hela flocken och smittan når därmed aldrig konsumenterna. Om man finner salmonella spärras hela gården av och saneras. Först efter att provtagning visar att smittan är helt borta släpps spärren. För den gård som drabbas av salmonella kan detta få stora ekonomiska konsekvenser. En gård kan ha en djurbesättning värd beroende på vilken djurhållning gården har. Om gården misstänks eller blir drabbad av salmonella försvinner värdet i ett slag. Det bör göras en översyn av nuvarande system av de ekonomiska skadorna för den enskilde djurägaren i samband med salmonellautbrott. har gården även ansvar för att själv ta in all information, vilket i det akuta skedet kan bli problematiskt. Ansvarig myndighet bör få ett uppdrag att ta fram saklig information som man kan delge drabbade djurägare.
mot · H002MJ427 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säl och skarv. Sälstammen har efter en kraftig nedgång ökat i omfattning. Även när det gäller populationen av främst mellanskarv noteras en mycket kraftig ökning. Siffror från visar på en mångdubbling , från tusentalet till dagens siffror med över 200 000 individer. Den här utvecklingen, vilken i sig får anses glädjande, för dock med sig ett tillstånd av obalans, vilket genererar en rad negativa konsekvenser. Forskning visar att säl och skarv äter samma mängd torsk, abborre och öring som yrkesfisket fångar under . Yrkesfisket, en av basnäringar, drabbas extra hårt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av minskade fiskbestånd och av skador på redskap. I vissa områden är det mycket svårt att bedriva ett lönsamt fiske. Eftersom det är människan som påverkat bestånden av säl och skarv bär vi ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. Den enda möjliga lösningen för att avhjälpa problemet med de skador som säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden är att öka skyddsjakten. Ska regeringens ambition om en levande havsmiljö tillsammans med ett levande, kustnära fiske uppfyllas, måste en balans uppnås mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att genomföra en översyn av skyddsjakt på säl och skarv.
mot · H002MJ428 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ålfisket. Ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar ålfisketillstånd är begränsat. Denna yrkeskategori riskerar med allt vad det innebär att bli de sista ålfiskarna i . Anledningen är att ålfisketillstånden inte är överlåtbara. Det är orimligt att en verksamhet som getts tillstånd att bedrivas inte får överlåtas på annan. I många fall är det fråga om familjeföretag där fadern står för tillstånden och ett barn är verksamt i företaget. När fadern ej längre kan bedriva fiske efter ål upphör barnets försörjningsmöjligheter; detta är inte rimligt. Vidare är det så att stora ekonomiska och kulturella värden finns i de existerande ålfisketillstånden. En möjlighet till generationsskiften i dessa företag kan inte vara rimligt i . Ålfisketillstånd måste till följd härav vara möjliga att överlåta.
mot · H002MJ429 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i terrängkörningslagen. Dagens utformning av terrängkörningslagen ställer ofta till problem för dem som vill arrangera motortävlingar i terräng, till exempel motorsporten Enduro, som i princip uteslutandes körs i skog och terräng. Eftersom det ligger på bord att bevilja dispens (undantag) från terrängkörningslagen så räcker det inte med att man är överens med markägare för att kunna arrangera en motortävling. Alltså kan det hända att beslutet hamnar på bordet hos en person som saknar relevant kunskap om en aktivitets reella påverkan på skog och natur och i värsta fall beslutar godtyckligt utefter handläggarens eget tycke om motorsporten som idrottsrörelse. Det rimliga för dispens för tävlingsverksamhet är att det finns ett på förhand fastställt antal kriterier som skall uppfyllas för att man skall få arrangera en motortävling som innebär konflikt med terrängkörningslagen. Utgångspunkten skall vara att överenskommelsen mellan markägare och arrangerande motorförening skall vara tillräckligt vid enskilda arrangemang. En reformering av terrängkörningslagen för att regelmässigt ge enskilda tävlingsarrangemang dispens skulle skapa en större förutsägbarhet samt underlätta administration och planering för både myndigheter och tävlingsarrangörer.
mot · H002MJ431 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av den nya strandskyddslagen. Strandnära bebyggelse är en fråga som betraktas på olika sätt beroende på i vilken del av landet man bor i. Strandskyddet ska hanteras med varsamhet; tillgången till vatten med bad, fiske och friluftsliv får inte bli en klassfråga. Förutsättningarna varierar dock kraftigt över landet. med kommuner som exempelvis , som har 8 727 sjöar och vattendrag och 0,25 invånare per kvadratkilometer, har helt annorlunda förutsättningar än till exempel . Byggandet av attraktiva boenden är viktigt för kommunernas utveckling, och med de fina utvecklingsområden som finns i många av våra norrländska kommuner skulle många bostäder kunna byggas utan att man tummar på möjligheterna för icke boende att få tillgång till strand och vatten. Den gamla strandskyddslagen kritiserades för att den tillämpades likadant över hela trots de olika förutsättningarna. Andemeningen med den nya strandskyddslagen från var att det skulle bli lättare att få dispens att bygga strandnära i mindre tätbefolkade områden. Andelen avslag på ansökningar om dispens har dock ökat sedan den nya strandskyddslagen infördes och skillnaderna mellan hur den nya lagen tillämpas i landet är stora. Om vi jämför och dispensansökningar så beviljas av alla ansökningarna i mot i . Man har på länsstyrelsenivå pekat på problematiken med tolkning av lagstiftningen och anger att strandskyddslagen, trots regeringens intentioner, är skriven så att den snarare försvårar än gör det lättare att ge dispenser. Trots att lagen trätt i kraft, visar effekterna på att det finns behov av en översyn samt ytterligare förtydligande för att förändringen ska få avsedd effekt. I områden med riksintressen bör skyddet skärpas och handläggas av , medan övriga områden bör kunna få dispens direkt från kommunerna.
mot · H002MJ432 · 2012-10-05 00:00:00 — Förändringar av ansvar för och finansiering av marksanering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förenkling av processer för att fastställa ekonomiskt ansvar vid marksanering. I många kommuner uppstår problem med att kunna återanvända tidigare bebyggd mark i centrala lägen beroende på omfattande markföroreningar. Ofta måste det till mycket komplicerade och långdragna juridiska utredningar och processer för att fastställa ansvar. Det leder till att kommuner tvingas exploatera råmark i sämre lägen. Detta skapar så kallad urban sprawl stadsutbredning och därigenom en sämre samhällsstruktur ur miljösynpunkt. Mycket vore vunnet om det blev enklare för kommuner att ta tillvara mark i mer centrala lägen. För att underlätta för kommuner och fastighetsägare bör en förenkling av både processer och fastställandet av ekonomiskt ansvar ses över.
mot · H002MJ441 · 2012-10-01 00:00:00 — Kontroll av hygienartiklar som innehåller skadliga ämnen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontroll av hygienartiklar som innehåller skadliga ämnen. En kvinna använder upp till 11 000 tamponger under sitt liv, och i världen förbrukas ca 45 miljoner bindor . De flesta bindor, trosskydd och våtservetter innehåller syntetmaterial av plast, vilket inte bryts ner i jorden på hundratals år. Vid användningen av sanitetsbindor förväntar man sig att de ska innehålla till största del bomull men innehållet är oftast polypropylen, polyakrylat, ytbehandlingsmedel, plast, klorblekt pappersmassa och ibland doftämnen. Rayon är det vanligaste materialet i traditionella tamponger, vilket är en högabsorberande fiber som tillverkas av pappersmassa som ofta är klorblekt. För att färdigställa en tampong krävs en mängd kemiska processer. Användning av klor innebär att dioxiner frigörs i miljön, både vid tillverkning och förbränning. Dioxiner är ett av de giftigaste ämnena som människan skapat och bryts inte heller ner i naturen. Giftet dioxin passerar inte kroppen utan lagras i kroppens fettceller. Det finns forskare som misstänker att dioxiner kan orsaka lever- och hjärtsjukdomar, cancer, endometrios, hormonrubbningar och låg spermaproduktion. En undersökning som publicerades av USFDA (i ) påvisade att av sju undersökta välkända tampongmärken innehåller alla mätbara halter av dioxin. I finns ingen myndighet som kontrollerar halterna av kemikalier i tamponger och bindor. Vi anser att en myndighet skyndsamt ska kontrollera halterna av kemikalier i tamponger och bindor samt upplysa om hur dessa enligt forskning påverkar kroppen. En upplysningskampanj kring användningen av hygienartiklar som innehåller kemikalier som är skadliga för kroppen bör denna myndighet också verkställa. har uppdraget att kontrollera eventuell förekomst av skadliga ämnen i många närbesläktade s.k. medicinsktekniska produkter som plåster, bandage och kondomer, dock inte bindor och tamponger. Kemikalieinspektionen har inte heller någon kontroll på menstruationsskydd, men det skulle sannolikt gå bra att ta upp dessa produkter inom ramen för det pågående projektet giftfri vardag. Miljö- och jordbruksutskottet hänvisar till handlingsplanen där det bl.a. framgår att tillsammans med Kemikalieinspektionen ska identifiera vilka kemiska ämnen i kosmetiska och hygieniska produkter som kan medföra risker i människors vardag. Myndigheterna har också påbörjat åtgärder inom sina respektive ansvarsområden. Eftersom vi anser att det är identifierat att hygienartiklar kan medföra risker i människors vardag så bör de kontrolleras och skadliga och giftiga kemikalier bör skyndsamt bytas ut mot icke skadliga ämnen.
mot · H002MJ447 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landsbygdsprogrammet. Ett av landsbygdsprogrammets främsta syften är att bryta negativa miljötrender och närma sig miljömålen. Detta ska återspeglas i de olika stöd och ersättningar som ingår i programmet. I samband med en översyn, på uppdrag av regeringen, inför perioden 20142020 har och föreslagit att ett stort antal miljöåtgärder som finns i det nuvarande programmet stryks. Ett antal av de åtgärder som myndigheterna vill ta bort är viktiga i arbetet med att nå miljömålen. Det handlar exempelvis om bidrag till restaurering av slåtterängar och betesmarker, hotade husdjursarter, växtskyddsplaner, skyddszoner och hotade åkerogräs. Skälet de anger är att de anser att programmet därigenom ska bli mindre krångligt och omfattande. Ambitionen att minska regelkrånglet inom landsbygdsprogrammet är både lovvärd och viktig. Regler ska vara träffsäkra och endast finnas där de är motiverade. Förenklad administration kan dock inte vara överordnat andra intressen. och påpekar själva i sitt förslag att förenklingarna leder till att flera miljömål blir svårare att nå och att det kan vara aktuellt att vidta andra styrmedel som skatter eller lagstiftning för att uppnå miljömålen. Om inte regeringen på annat sätt kan visa att de negativa effekterna i miljöarbete av en förändring av landsbygdsprogrammet kompenseras på annat sätt bör denna förenkling ej genomföras. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · H002MJ448 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. antog 2008 som första land i världen en konstitution där naturen tillerkänns rättigheter och alltså blir till autonomt rättssubjekt; konstitutionen föreskriver att naturen har rätt att blomstra och utvecklas. Detta innebär, exempelvis, att skogsskövling kan lagföras och skogen företrädas av en advokat. Hittillsvarande lagstiftning världen över har utgått från att någon stat, företag, privatpersoner med flera äger naturen och inom vissa gränser fritt kan bruka den, vilket i praktiken ofta inneburit att den åsamkats skador. Miljölagstiftning handlar vanligen om att medge en viss nivå av naturskadlig verksamhet, snarare än att restaurera ekosystem eller att vidta förebyggande åtgärder. Att tillerkänna naturen och dess ekosystem oförytterliga rättigheter innebär en synvända och medför att miljöorganisationer, ortsbefolkning, lokala politiker och en lång rad andra aktörer kan föra naturens talan inne i rättssamhällets centrala instanser och inte som ofta främst är hänvisade till utomparlamentariska protestaktioner. I har ett trettiotal kommuner antagit lokala förordningar som ger naturen en starkare rättslig ställning; i staden ledde detta 2010 till att planer på skiffergasutvinning fick skrinläggas. Den snabba ekonomiska tillväxten i stora delar av har lett till en boom för den svenska gruv- och skogsnäringen. Det är givetvis positivt att arbetstillfällen skapas i utflyttningsbygder, men det gäller att vara varsam så att inte kortsiktiga vinstintressen undergräver förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomi. Motsättningen mellan det kortsiktigt lönsamma och det långsiktigt hållbara åskådliggjordes med stor tydlighet i kampen om Ojnareskogen på , där arbetstillfällen i ett planerat kalkbrott ställdes mot omistliga naturvärden. En stärkt rättslig ställning för naturen ökar förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. En statlig utredning bör få i uppgift att ta fram ett förslag på hur naturens rättigheter kan integreras i svensk lagstiftning. Detta bör ge regeringen tillkänna.