mot · GZ02Fi16 · 2012-04-26 00:00:00 — Vi vill att människor ska kunna bli klimathjältar i sina egna lägenheter eller hus det gynnar såväl privatekonomin som statsfinanserna. Användningen av energi i bostäder och lokaler motsvarar av totala energianvändning. Särskilt angeläget är det att renovera och effektivisera de stora bostadsområden som byggdes ; de s.k. miljonprogrammen. föreslår därför att ROT-avdraget energianpassas och utvidgas till att även omfatta bostadsrättsföreningar och ägare av hyresrättslägenheter. Det ger oss möjlighet att investera i en upprustning av hyreslägenheterna i de slitna miljonprogrammen som vi skapar många nya framtidsjobb. Vi vill också se en ökad nyproduktion av klimatsmarta hyreslägenheter, vilket genererar fler arbetstillfällen. vill stimulera till satsningar på förnybar energi, vilket underlättar för människor och företag att göra klimatsmarta val som det skapar många nya jobb. Vi vill behålla eller öka stöden inom flera av de områden där regeringen nu skär ned och fasar ut. vill satsa på utbyggnad av solenergi och vindkraftsplanering samt uppmuntra utvecklingen av ny energiteknik genom att ställa upp med statligt utvecklingskapital och öka stödet till landets energirådgivare och till offentlig upphandling. Vi vill också höja nivåerna i elcertifikatssystemet. befolkning blir allt äldre, vilket kommer att kräva satsningar på trygg äldreomsorg som ger god omvårdnad och erbjuder delaktighet. Alla ska kunna lita på omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. För kvaliteten är det inte avgörande vilken driftsform som äldreomsorgen har, utan med vilken värme, värdighet och delaktighet en omsorgstagare bemöts. Som anhörig är det ofta smärtsamt att se när närstående insjuknar under ålderdomen. Alla ska kunna vara trygga med att det finns en god omsorg med hög kvalitet och tillräckligt med personal. Äldreomsorgen står inför en stor utmaning med ett ökat antal äldre i befolkningen som det sker stora pensionsavgångar bland omsorgspersonalen. Detta är utmaningar som även regeringen medger men insatser för att möta dem saknas. har en rad förslag som syftar till att tillgodose den demografiska utmaningen där allt färre unga ska försörja och vårda allt fler äldre och även höja kvaliteten inom äldreomsorgen generellt. Arbetskraftsinvandring blir t.ex. allt viktigare för att säkra en trygg äldreomsorg och sjukvård. Personaltätheten behöver öka för att personalen ska slippa stå inför omöjliga situationer som att ensamma behöva utföra lyft som kräver två personer. Personalen som tar hand om de äldre bör lägst ha undersköterskekompetens. Dessutom behöver kompetensen inom geriatrik öka. En satsning på bemanning i välfärden genererar nya jobb som det ökar kvaliteten för omsorgstagarna. 3.9Fler unga in på arbetsmarknaden Ungdomsarbetslösheten i har bitit sig fast på höga nivåer och är bland de högsta inom . Det finns flera skäl till att så många unga inte kommer in på arbetsmarknaden. En av de absolut viktigaste orsakerna är att många saknar den grundläggande utbildning som arbetsmarknaden kräver. Det är ett stort politiskt misslyckande att nästan var fjärde elev lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Över 120 000 personer har inte fullgjord gymnasieutbildning. Allt fler av de barn som kommer till efter skolstartsåldern lyckas inte att få gymnasiebehörighet15. Även unga med funktionsnedsättning har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Tidiga insatser i skola och omsorg har avgörande betydelse för att senare i livet få ett jobb. Medan och vill sänka ingångslönerna för unga och försämra anställningstryggheten, anser att det är helt fel väg att gå. Unga ska inte betala för den höga arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är mycket hög även i länder där löneskillnaderna är stora och lönerna för unga är mycket låga16. Av alla anställda i åldern har mer än varannan, , en tidsbegränsad anställning. Ett vikariat eller en projektanställning är en merit som kan leda till nästa jobb. är visstidsanställningar ett stort problem i vissa branscher där unga utnyttjas av oseriösa företag. föreslår att den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster från breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Förslaget tar hänsyn till att många restaurangföretag nu anpassat sig till den nya momsnivån och planerat sin verksamhet därefter. Reformen kan skapa nya jobb och stimulera hållbar konsumtion av tjänster. Att även bredda förslaget till att gälla reparation av cyklar, kläder och skor har en klimatvänlig profil och stärker tjänstesektorn. 3.10Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga vill slopa arbetsgivaravgiften helt för den som anställer en ung arbetslös. Det är betydligt mer träffsäkert än regeringens kritiserade, ineffektiva och kostsamma halvering av arbetsgivaravgiften för alla unga, vilken subventionerar arbetstillfällen som skulle ha tillkommit ändå. Detta styrks av bl.a. IFAU (utvärdering), och Finanspolitiska rådet17. 3.11Traineeplatser i näringsliv och välfärd föreslår en satsning på traineeplatser i näringslivet och välfärden. Genom en traineeplats ges unga möjligheten att skaffa sig den erfarenhet och kunskap som i slutändan leder fram till ett jobb. De arbetsgivare som öppnar för traineeprogram för unga kommer inte bara att få nya krafter i företaget utan även vara en del av lösningen på ett stort samhällsproblem. Reformen ger arbetsgivarna ett verktyg att klara av den stora generationsväxling som kommer att ske . Med traineeplatser får de råd att låta en ung person gå bredvid den som är på väg att gå i pension och lära sig jobbet. Vårt förslag är att arbetsgivarens kostnad sänks för arbetslösa under som får en traineeplats. För en ung långtidsarbetslös blir nedsättningen . Sammantaget kommer att avsätta resurser som motsvarar minst 15 000 traineeplatser i näringsliv och välfärd. 3.12Nya utbildningschanser för unga föreslår kraftigt förbättrade möjligheter att läsa in gymnasieskolan och komplettera sina gymnasiebetyg. Det handlar om fler platser på folkhögskolor och komvux. För att bättre matcha de ungas kunskaper mot arbetsmarknadens efterfrågan, föreslår vi en satsning som ger Arbetsförmedlingen större möjligheter att erbjuda korta arbetsmarknadsinriktade yrkesutbildningar som gör de unga anställningsbara. föreslår 5 000 nya platser i yrkesutbildning och på yrkeshögskola för att möta detta behov. 3.13Minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv vill minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv. Tidig kontakt med arbetslivet redan i ger unga bättre förutsättningar för förankring på arbetsmarknaden. Sociala kontakter är betydelsefulla för att komma in på arbetsmarknaden, särskilt för unga med sämre studieresultat18. Vi vill öka kontaktytorna mellan skola och arbetsliv, förbättra studie- och yrkesvägledningen och garantera att alla unga mellan 16 och17 år erbjuds sommarjobb. föreslår ett utökat stöd till kommunerna för detta ändamål. Vi vill också underlätta övergången från högskola till arbetsliv genom praktik för studenter under utbildning och akademikerpraktik. Vi vill att Arbetsförmedlingen får ett tydligt uppdrag att samverka med kommuner för att arbeta individuellt med unga redan från dag ett i arbetslöshet. Genom ökad samverkan ska unga slippa bollas mellan olika insatser och matchning till jobb förbättras. Arbetsförmedlingen har misslyckats med att få in unga på arbetsmarknaden. Det behövs nya aktörer med specifik kompetens som kompletterar Arbetsförmedlingen, t.ex. för unga eller personer med funktionsnedsättning. Vi vill också förbättra möjligheten för unga att starta egna företag t.ex. genom kooperativ och egenanställningar. På klimatområdet går utvecklingen fort, men åt fel håll. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har vetenskapen visat att situationen är långt mer allvarlig än vad man då trodde och har regeringen inte vidtagit några åtgärder av betydelse. saknar en fungerande klimatpolitik, vilket illustreras tydligt av att utsläppen ökade kraftigt , för vilket det finns statistik. Ökningen, som uppgick till , är den största i EU och en av de största i världen. klimatutsläpp ökar till och med mer än . För att begränsa klimatförändringen behöver utsläppen minska snabbt, i såväl som i andra länder. Vi har presenterat en lång rad av förslag för att minska utsläppen av klimatgaser och öka stödet till förnybar energi och effektivisering. Om dessa hade genomförts hade situationen varit ljusare. Det har blivit uppenbart att regeringens klimatpolitik inte fungerar. Precis som ett budgettak var nödvändigt för att klara den ekonomiska krisen , är ett utsläppstak nödvändigt för att möta klimathotet. Därför föreslår att ett klimatpolitiskt ramverk inrättas, med samma ansvar, disciplin och långsiktighet som finns i budgetlagen. Inspirationen kommer både från det finanspolitiska ramverket och från , som 2008 antog motsvarande Climate Change Act. Lagen drevs fram av miljörörelsen tillsammans med allmänheten, facken och näringslivet under premiärminister och fortsätter framgångsrikt under nuvarande premiärminister . tar nu nästa steg i klimatpolitiken och höjer ambitionsnivån. I enlighet med vetenskapens senaste rön anser att det är dags att skärpa målet så att den globala uppvärmningen bör begränsas till . Regeringen säger sig stå bakom men för en politik som snarare ligger i linje med . Vi uppdaterar och kompletterar vår klimatpolitik med fler innovativa förslag och åtgärder. Det gäller utformningen av ekonomiska styrmedel, såsom skatter på klimatpåverkande verksamheter, stöd till klimatsmarta transporter, förnybar energi och energieffektivisering. Dessutom behövs en översyn av juridiska styrmedel, såsom byggnormer, och andra regelverk. Vi avser att återkomma med förslag som kommer att ställas mot regeringens brist på handling. Regeringen föreslår i vårbudgeten att koldioxidskatten för kraftvärmeverken ska slopas. Argumentet för reformen är att dessa ingår i EU:s system för utsläppshandel. Enligt teorin ska inte skatter på sådan verksamhet påverka de totala utsläppen då minskade utsläpp i leder till att utsläppsrätterna säljs till någon annan som ökar sina utsläpp i stället. Men EU:s utsläppshandelssystem dras fortfarande med stora problem. Det finns ett läckage i form av utsläppsrätter som ges för CDM-projekt utanför EU. Det gör att den totala volymen utsläppsrätter ökas successivt. Dessutom har tilldelningen av utsläppsrätter varit alldeles för generös, vilket har gjort att det har uppstått ett stort överskott på utsläppsrätter. Det finns fortfarande möjlighet att rädda EU:s utsläppshandel. Men att i detta läge avskaffa alla nationella styrmedel för de anläggningar som omfattas av systemet är inte klok politik. Handelssystemet måste först visa att det fungerar och ger resultat. Regeringens reform beräknas dessutom öka de svenska utsläppen med koldioxid. Miljö- och klimatfrågorna hänger intimt samman med hur vi producerar energi. Regeringen saknar i sin budget åtgärder för att skynda på utbyggnadstakten för förnybar energi. ligger långt efter när det gäller satsningar på vind- och solkraft. Regeringen vidtar inte heller åtgärder för energieffektivisering trots möjlighet till lönsamhet redan på kort sikt. Vårt mål är att skapa ett helt förnybart energisystem . Med framtidsinriktade energipolitik är det möjligt att klara energiförsörjningen helt utan fossila bränslen och kärnkraft och ändå ha en elförsörjning i balans. ökar möjligheten att nå klimatmålen. åtgärder har två huvudlinjer. För det första måste vi använda energin betydligt smartare än vad som sker i . För det andra måste produktionen av förnybar energi öka. 4.4Åtgärder för minskad energianvändning vill genomföra en rad nya åtgärder för att minska energianvändningen. Energi- och koldioxidskatter är bärande delar av denna strategi, liksom stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. vill satsa på att ge människor och företag större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Att minska bostäders och fastigheters energianvändning ger vinster för såväl miljön som plånboken. Att pressa ned energianvändningen är också ett sätt för villaägaren, bostadsrättsföreningen eller fastighetsförvaltaren att minska sin känslighet för höga elpriser. Regeringens stöd till nybyggnation av bostäder sker utan krav på att dessa ska vara energieffektiva. föreslår ett utvidgat ROT-avdrag för att underlätta energieffektiviseringsåtgärder. Vi vill också öka stödet till landets energirådgivare samt ge fler företag en skattereduktion om de höjer sin energieffektivitet. 4.5Åtgärder för ökad produktion av förnybar energi vill öka stödet till produktion av förnybar el och göra det möjligt för människor att dra av sin egen elproduktion från den el de köper från nätet, s.k. nettodebitering. Vi vill också stödja människor som vill byta ut direktverkande elvärme mot fjärrvärme eller förnybara energikällor. Planeringsmål behövs för de andra förnybara energislagen för att kunna utforma effektiva styrmedel som ger den utveckling som eftersträvas och för att utbyggnaden ska hålla sig inom gränserna för vad som är hållbart. Vi vill göra en bred satsning på att bygga ut och utveckla användningen av biogas i . har kommit med en rad förslag för att få ordning på järnvägssystemet, genom bättre underhåll och investeringar. har redan tidigare påtalat problemen och lagt förslag om att börja bygga bort flaskhalsarna nu och inte som i regeringens plan. Vi vill få en snabb byggstart av järnvägar, bl.a. på sträckorna MalmöLund, HallsbergMjölby, LinköpingStockholm, BoråsGöteborg, GävleSundsvall och på norr om . Vi vill också skyndsamt utreda byggnation av järnväg för malmtransporterna i Bergslagen och . För att få rättvisa villkor för olika trafikslag och svenska åkare vill vi införa en miljömässigt och geografiskt differentierad lastbilsskatt. På detta sätt kan vi också flytta långväga gods från vägarna till järnvägsspåren och till en miljöanpassad sjöfart. återkommer med förslag som kan underlätta för en utökad, miljöanpassad sjöfart längs kusterna och i de större svenska sjöarna. har visat att mycket stora summor av skattebetalarnas pengar går till vägar som bidrar till högre klimatutsläpp. begär att inte påbörjade stora vägprojekt som t.ex. Förbifart läggs på is i väntan på en översyn av om de är förenliga med klimatmålen. Det är viktigt att minska transportbehovet genom t.ex. samhällsplanering, infrastrukturplanering och smarta logistiksystem. I tätorter kan samdistribution av varor ge högre fyllnadsgrad i lastbilarna och därmed färre transporter. För persontransporter gäller att överföra resande från bil till kollektivtrafik och cykel. anslår pengar till utbyggnad av spårvagnar i städerna och tunnelbana i . Vi öronmärker resurser för omfattande cykelsatsningar. bör ges större befogenheter att ta upp klimataspekter vid granskning av kommunernas planering. har föreslagit att skattesystemet bättre uppmuntrar till inköp av energisnåla och fossilbränslefria bilar genom att dessa premieras och bilar med höga utsläpp görs dyrare. vill utforma skatterna så att det alltid lönar sig att välja hållbart framställda förnybara drivmedel framför fossila. Bilköpare och tillverkare behöver besked om vilka regler som gäller. Att ta bort skattebefrielsen för höginblandade förnybara drivmedel utan att höja koldioxidskatten vore olyckligt. Internationella åtaganden om att bromsa förlusten av biologisk mångfald har inte uppnåtts. Vid partsmötet för om biologisk mångfald i beslutades att av landområdena ska skyddas till år 2020.19 Regeringen har inte lyckats med att omsätta dessa åtaganden till nationell politik. Dessutom drar regeringen ned anslagen på miljösatsningar för att skydda skogs-, havs- och vattenmiljö. Det nuvarande livsmedelssystemet är baserat på billig olja och överanvändning av kväve. Livsmedelsförsörjningen måste även i ett läge med en växande befolkning, mycket höga oljepriser och med kraftigt minskad användning av konstgödsel. har genom våra stora skogar och vårt jordbruk ovanligt goda förutsättningar för produktion av bioenergi. finns gränser för hur långt man kan ersätta fossila drivmedel med förnybara utan att utarma den biologiska mångfalden. Slutsatsen är att satsningar på förnybara drivmedel på ett helt annat sätt än vad som varit fallet måste kombineras med satsningar på smartare transporter och ett mer transportsnålt samhälle med minskade transportvolymer. 4.8Grön politik för global utveckling Fattiga människor i utvecklingsländer har bidragit mycket lite till utsläppen av växthusgaser men drabbas hårdast av klimatförändringarna. Det senaste klimattoppmötet i förmådde inte heller ta de konkreta steg som krävs för att åtgärda de växande problemen. Med de låga ambitionerna kommer vi inte ens att klara att hålla temperaturökningen under de två grader som världens ledare enats om. Frånvaron av internationella överenskommelser kan inte tillåtas stå i vägen för en ansvarsfull klimatpolitik. I stället finns det nu en möjlighet att gå före och på så sätt upprätta det förtroende som är en förutsättning för fortsatta förhandlingar. har historiskt haft ett stort förtroende i utvecklingsländerna. Det håller vi på att tappa. Genom att leva upp till de centrala åtaganden som vi har gjort i klimatkonventionen, att minska våra egna utsläpp och att finansiera klimatarbete i fattiga länder, kan vi bidra till att minska låsningarna i förhandlingarna. En av få framgångar vid det senaste klimattoppmötet var överenskommelsen om finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder genom etableringen av den gröna fonden. Fonden ska ge fattiga människor möjlighet att anpassa sig till klimateffekterna och ge fattiga länder möjligheter till klimatsmarta investeringar. Regeringen konstaterar i sin vårbudget att utvecklingsländerna har stora förväntningar på att den gröna fonden ska etableras, men ger trots det inga konkreta finansieringslöften. Enligt klimatkonventionen ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. Regeringen räknar i stället om gamla biståndsprojekt till klimatarbete för att kringgå internationella åtaganden. vill i enlighet med internationella klimatöverenskommelser trappa upp finansieringen av klimatinvesteringar i syd och ge stöd till den gröna fondens uppbyggnad. Vi vill öronmärka de nya intäkter som får genom auktioneringen av utsläppsrätter till detta ändamål. vill också att ska verka internationellt för att få till stånd nya medel och finansieringsformer för internationella klimatåtgärder. Resurser kan exempelvis komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Den 20-procentiga minskning som EU-länderna gemensamt utlovar är inte tillräckligt ambitiös. EU-målet bör höjas till , vilket bör driva inom EU. bör även driva att EU ska bidra ekonomiskt till lika stora utsläppsminskningar i utvecklingsländer. De hot som och våra grannländer står inför är gränslösa och komplexa till sin natur. De är inte i första hand av militär natur utan handlar mer om miljö- och klimatkatastrofer, grov brottslighet och terrorism. Därför är det nödvändigt att omfördela kostnader från Försvarsmakten till andra sektorer. Vi måste investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet, både i och i omvärlden. Prognoser visar att kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna fram och det är viktigt att börja vidta åtgärder . På nationell nivå handlar det bl.a. om att säkra färskvattenförsörjningen. Ökad nederbörd ökar risken för översvämning utmed och och gör behovet med reglerad avrinning än mer akut. anser också att det är nödvändigt att få kommunerna att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att minska konsekvenserna av de klimatförändringar som inte kan förhindras. Det handlar bl.a. om att förebygga och mildra översvämningar. är det sju olika myndigheter som i sina regleringsbrev har i uppdrag att jobba med klimatsäkring. Det är en ohållbar situation. Vi vill ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) huvudansvar för klimatanpassningen och öka anslagen för klimatsäkringsåtgärder. Alla elever ska ha en ärlig chans att nå kunskapsmålen och utvecklas så långt de kan. Därför behöver bra lärare som får tillräckliga förutsättningar att göra sitt jobb. Lärare måste få en bra arbetsmiljö, möjlighet att utvecklas i sitt arbete och en lön som visar vilket värde lärarjobbet har för samhället. Oavsett skola har varje elev rätt till undervisning av högsta kvalitet. Problemen med minskad likvärdighet och växande skillnader i resultat handlar i grunden om att alla elever inte får förutsättningar att nå målen och utvecklas i skolan. Regeringen har sedan valet genomfört flera stora förändringar på skolans område. Reformtakten har varit hög, men kvaliteten på förslagen har lämnat mycket övrigt att önska. Dessutom har regeringens reformer varit underfinansierade. Inte heller i den här budgeten visar regeringen att den är villig att bidra till bättre förutsättningar för kunskapsutveckling och lärande i skolan. lärare och elever riskerar nu att få betala priset. skär inte ned på bidragen till kommunerna likt regeringen. I stället gör vi en stor satsning på lärares samlade kompetens-, yrkes-, och löneutveckling, på sammanlagt 5 miljarder . Vi ser behov av en omställning av skolan till att bli en lärande organisation där kompetensutveckling och forskning är integrerade delar av skolans organisation och lärares vardag. Skolan måste, i större utsträckning än , präglas av ett systematiskt, vetenskapligt förhållningssätt baserat på forskning. föreslår att de huvudmän som vill satsa på sin skolutveckling ska kunna ingå lokala avtal med berörda parter så att karriär, kompetens och lön följs åt inom läraryrket och skolan. Endast huvudmän där de lokala parterna är överens om en sådan utveckling kan ta del av det karriärpaket och den kompetensutveckling som här presenterar. Vi vet att behörighet och kompetens hos lärare är oerhört viktigt för elevers lärande och kunskap. Skolan är en kunskapsorganisation och kan inte utvecklas och möta framtiden med gamla metoder och gamla redskap. I utredningen av den nya lärarutbildningen konstateras att gemensamt för de länder som har de mest framgångsrika skolsystemen är att lärarna får regelbunden och kvalitativ fortbildning. Enligt skollagen ska skolans huvudmän se till att personalen i skola och förskola ges möjligheter till kompetensutveckling. Andelen arbetstid hos lärarna som går till den egna kompetensutvecklingen behöver öka. Lärare måste få möjlighet att utveckla sitt arbete och både medverka i och få ta del av forskning. Att vara en del av kunskapsutvecklingen i skolan bör bli en integrerad del i varje lärartjänst. Enskilda lärare ska inte behöva bekosta sin egen kompetensutveckling eller behöva gå ned i lön . Tvärtom ska kompetensutveckling främjas och belönas i skolan. vill se en sammanhållen strategi för kompetensutveckling och forskning i skolan där staten också ingår som en part och bidrar med finansiering. Kortsiktiga satsningar likt lärarlyftet har i alltför hög utsträckning fått ersätta långsiktiga åtgärder för kompetensutveckling. På varje skola och inom varje huvudman ska det finnas en strategi för kompetensutveckling och hur forskningsanknytningen i undervisningen kan stärkas. Varje lärare ska få kontinuerlig påfyllning av ny kunskap genom hela sitt yrkesliv. Det gäller självklart nya rön inom de ämnen där läraren är behörig, men också andra strategiskt viktiga områden för framtidens skola. Ämnesdidaktisk utveckling ska särskilt främjas. Om vi ska leva upp till kraven på en likvärdig utbildning av god kvalitet för alla barn och unga i måste vi satsa på förskolans och skolans utveckling och fördjupning av det vetenskapliga tänkandet. Det kräver medvetna och långsiktiga satsningar. 5.3Ett lyft för den skolnära och utbildningsvetenskapliga forskningen behöver långsiktigt bygga upp starka forskningsmiljöer för utbildningsvetenskapen.