mot · H002Kr320 · 2012-10-05 00:00:00 — Andra aktörer kan vara , samt fackliga organisationer. Vi vill att regeringen ger i samarbete med uppdraget att intensifiera läsfrämjande insatser inom ramen för ett Läslyft, att stödja projekt med dokumenterat goda resultat och att i övrigt noga följa utvecklingen. För detta projekt föreslår vi en ökning av anslaget 3:1 med . Andra förslag för att stärka läsandet, biblioteken och litteraturens ställning finns i denna motion under rubrikerna Nationell biblioteksstrategi samt Hälften av alla barn saknar skolbibliotek trots lagstiftning. Vi föreslår att får uppdraget att utarbeta en biblioteksstrategi och bibliotekspolitik. Vi föreslår även att ska ta fram en strategi som ska tillse att inga skolhuvudmän bryter mot skollagen avseende skolbiblioteken. Ökat stöd till bildkonstnärer (via anslag hos ) Anslag 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön arbetar med att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. Dessa medel används för konstförvärv beslutade av . Alliansen sänkte anslaget 2007 från 36 miljoner till 33 miljoner och sedan dessa har anslaget legat på samma nivå och därmed i praktiken urholkats. Genom en ökning av detta anslag skapas fler arbetstillfällen för konstnärer. Vi föreslår att anslaget 4:2 ökas med . Fri entré på statliga museer Anslag 8:1 Centrala museer Reformen med fri entré på de statliga museerna möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade fri entré grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster, att besöka våra museer. Försöket med fri entré på statliga museer pågick 2005 samt 2006. Besöksutfallet vid de 19 statliga museer med fri entré för barn och ungdom upp till (det vill säga de så kallade frientrémuseerna ) innebar att dessa museer tillsammans förlorade cirka 1 934 000 besök, vilket motsvarar en publiknedgång om jämfört med . (Statens kulturråds rapport och konsthallar 2007). Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Trots detta avskaffade den borgerliga regeringen den fria entrén direkt efter valet . Det är nu dags att återigen öppna museerna för fler. Vi förslår därför en satsning på fri entré uppgående till (anslag 10:1). Vi vill också verka för att det blir fri entré även på de regionala museerna. Anslag 10:1 Digitalisering av biografer på mindre orter Det är lovvärt att regeringen lyssnade på såväl oppositionen som filmbranschen och tidigarelade digitalbiosatsningen. Detta är klokt eftersom filmbolagen redan nu aviserar att analoga kopior kommer att upphöra. I reglerna för stöd till biograferna har krav ställts på att biografer ska redovisa en regelbunden biografverksamhet med många visningar. Biografer på mindre orter har därför haft svårt att söka stöd. har en unik biografstruktur, vilken innebär att tillgängligheten till film på bio har varit god. Men de mindre orternas biografer hotas nu av nedläggning, därför behövs ett extra stöd där kraven anpassas efter biografer på mindre orter. Det finns även ett behov av nya mötesplatser där film visas i storstädernas ytterområden. Digitaliseringsstödet bör innehålla en offensiv satsning på nya biografer och inte bara befästa en gammal struktur. Folkets Hus och Parker har gått före och för länge sedan etablerat Digitala Hus. Deras liveutsändningar från bl.a. Metropolitan har blivit en succé, men i och med digitaliseringen kan dessa lokaler också användas för t.ex. interaktiva konferenser, vilket kan vara en viktig lokaliseringsfaktor för tjänsteföretag. Med anledning av ovanstående anser vi att digitaliseringsstödet bör tillföras ytterligare för att särskilt stödja digitalisering på mindre orter och nyetablering i framför allt storstädernas ytterområden där det finns stora bostadsområden (anslag 10:1). Motverka främlingsfientlighet och rasism investera i ungdomarna Anslag 12:2 Bidrag ungdomsverksamhet I en World Values Survey-undersökning i genomförd bland 1?208 slumpvis utvalda medborgare finner vi att många unga svenskar är beredda att sälja sina demokratiska fri- och rättigheter. skulle kunna tänka sig att lägga sin röst i riksdagsvalet på den politiker som erbjuder en mindre summa pengar eller annan gåva. av 1829-åringarna kan tänka sig att byta parti för en mindre summa pengar. finns det i denna grupp av unga medborgare en föreställning om att det inte spelar så stor roll om de lever i en demokrati eller inte. För av 1829-åringarna är detta inte så viktigt. tycker att det vore ganska eller mycket bra om styrdes av en stark ledare som inte behöver bry sig om eller val. mest aktuella uppgifter visar att bara en tredjedel av dem i åldern förstår syftet med och är ganska eller mycket intresserade av politik. av de unga tror att de kan påverka politiska beslut och anser att de har goda eller ganska goda möjligheter att föra fram sina åsikter till dem som bestämmer i kommunen. Men det finns också positiva tendenser. Viljan att vara med och påverka är dock större, av de unga svarar att de vill vara med och påverka i den egna kommunen. Var man bor i landet har allt större betydelse för ungas politiska intresse. En större andel unga bosatta utanför storstadsregionerna känner sig mindre delaktiga i samhället. analys visar också att unga med utländsk bakgrund i socialt utsatta förorter är minst lika intresserade av politik och samhällsfrågor som genomsnittet bland unga i hela landet. För oss socialdemokrater är det viktigt att demokratin utövas genom många vägar och på flera plan. Vi ser ett framväxande problem med allt större främlingsfientlighet, som tar sig uttryck i islamofobi, antisemitism samt framväxt av icke demokratiska rörelser och värderingar. Vi ser också problemen med färre unga som är partipolitiskt aktiva och också att demokratin som begrepp och praktik inte längre alltid är självklar. Diskussionen om kommentarsfält och näthat har mycket snabbt blivit en aktualitet. Massmordet på Utöya, ett angrepp på norsk socialdemokrati men också på det demokratiska samhället i stort, har satt sökarljuset på dessa frågor. Det handlar också om att få unga människor att utöva och därmed förstå demokratin i praktiken och det kan man bl.a. göra genom att stödja ungdomsorganisationer. vill vi säga att många institutioner och organisationer tar dessa frågor på stort allvar. Vi vet också att mycket bra görs på detta område, men vi vill höja ambitionsnivån. Vi menar att man på detta sätt uppmuntrar mångfald och pluralism och öppnar dörrarna mellan och världen, mellan majoritetssamhället och de olika minoritetssamhällena. Trots den dystra bild som en rad rapporter visat finns det positiva krafter bland unga, en vilja till solidaritet och engagemang, det vill vi uppmuntra. Fler unga människor väljer att engagera sig i de politiska ungdomsförbunden och detta är en positiv utveckling. När det gäller ungdomsorganisationerna vill vi särskilt uppmuntra projekt som visar på hur man konkret och praktiskt arbetar med demokrati. Demokrati lär man sig inte i teorin utan genom att utöva sina demokratiska rättigheter. Det räcker inte med att värdegrundsarbete är inskrivet i läroplanerna, vi måste se till att våra unga får utöva demokrati i praktiken. ger projektbidrag till verksamheter mot rasism och intolerans. Bidragets syfte är att stödja verksamheter som förebygger och motverkar rasism och liknande intolerans som bland annat: islamofobi, afrofobi, antisemitism, antiziganism och homofobi. har kunnat bevilja bidrag till långt färre än som sökt. Det visar alltså att det finns ett stort engagemang i dessa frågor och att det inte saknas vilja och idéer. Med vårt förslag finns det nu också mer pengar att möta dessa initiativ. Vi vill med anledning av ovanstående föreslå att ges i uppdrag att intensifiera sitt arbete med dessa frågor och i sin bidragsgivning prioritera projekt inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. Vi anslår 5 miljoner att fördelas av (anslag 12:2). Utökad satsning på folkhögskolorna Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen Arbetslösheten ligger ganska stabilt på . Ändå hamnar allt fler och allt yngre allt längre bort från arbetsmarknaden. har långtidsarbetslösheten bland unga ökat kraftigt. Det gäller oavsett vilket mått man använder. har ungdomsarbetslösheten ökat från . Det placerar i samma klass som genomsnittet i , trots att vi inte alls har samma ekonomiska problem som många andra länder. Den svenska ungdomsarbetslösheten är väsentligt högre än i t ex eller . Nästan 100 000 personer i åldern är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Av dessa har varit arbetslösa mer än 6 månader en väldigt i en ung människas liv. 5 200 unga i åldern har varit arbetslösa . Det är sju gånger fler ungdomar jämfört med när finanskrisen bröt ut . Det är ett misslyckande för regeringen som har försökt bekämpa arbetslösheten genom att prata om jobb inte skapa jobb. Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna uppnå väldigt goda resultat bland de unga som slagits ut från gymnasieskolan, ibland så tidigt som under högstadium. Folkhögskolorna ger unga människor möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen, ger framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. uppskattar att folkhögskolorna kan genomföra en riktad utbildningsverksamhet för av deltagarna i den studiemotiverande satsningen, vilket motsvarar 2 000 helårsplatser. Det är viktigt att ta tillvara den kompetens som folkhögskolorna har när det gäller att genom uppsökande verksamhet och andra aktiviteter nå unga människor och kunna visa vilka möjligheter folkhögskolan har avseende utveckling och utbildning. Vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan sker genom samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. har äskat 2 000 platser. Regeringen har föreslagit 1 000 platser men vi finner detta otillräckligt och föreslår därför ytterligare 1 000 nya platser (helår) till en kostnad av inom ramen för Utbildningskontraktet (anslag 14:2). Access Bevara, vårda, tillgängliggöra! Kulturarvslyftet är ett paradexempel på regeringens misslyckade jobbpolitik. Projektet är beräknat att skapa 4 400 arbetstillfällen varav 1 200 . Resultatet är 57 jobb. Detta är förstås helt otillräcklig jämfört med de uppsatta målen. Vi socialdemokrater har oroligt följt projektet och ställt flera frågor till kulturministern men hennes svar är att det är för tidigt att dra slutsatser. Projektet har också fått stark facklig kritik från . Projektet är riktat mot personer som står långt från arbetsmarknaden och har nedsatt arbetsförmåga. En anledning till att så få anställningar kommit till stånd är att kulturinstitutioner inte anser att de har råd att skjuta till medel från sin ordinarie budget för att täcka kostnaderna för att anställa via Kulturarvslyftet. De svenska kulturinstitutionerna har ofta en hårt ansträngd ekonomi och det finns inga resurser att ta av för att stödja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vi anser nu att det är uppenbart att Kulturarvslyftet är ett stort misslyckade och tyvärr finns inget som talar för att det kommer att bli bättre. Vi socialdemokrater föreslår därför att Kulturarvslyftet läggs ner och att medlen används för att utveckla som den nuvarande regeringen lade ner 2009. Access var både en kulturinsats och en jobbskapande reform. Ledorden för projektet var bevara, vårda, tillgängliggöra. Access tillskapades genom att medel tillfälligt överfördes från arbetsmarknadsområdet till kulturområdet. Åtgärden var mycket populär båda bland kulturinstitutionerna, fackliga organisationer och bland de kulturellt yrkesverksamma. Access var en stor framgång som det i rådande konjunkturläge finns anledning att återinföra. Projektet hade som syfte att öka tillgängligheten till landets kulturarv och skapa fler jobb i kultursektorn. Projektet tjänade många syften: bevara kulturarvet genom att vårda det i form av konserveringsarbeten, restaureringar, reparationer, katalogisering, digitalisering m.m. och ge jobb till människor inom kulturarbetsmarknaden. I nya Access vill vi öppna upp för möjlighen för fler institutioner än museer och arkiv att delta, det kan även vara scenkonstinstitutioner och ideella föreningar, t.ex. riksorganisationer inom kulturområdet. Uppdraget bör samordnas av . För detta nya Accessprojekt anslår vi , varav i nytt anslag 122 miljoner . Detta möjliggör att skapa 588 heltidsårsarbetstjänster, varav 366 . Medel överförs från till . Några av dem som erbjuds sysselsättning inom ramen för fas 3 verkar inom den ideella sektorn. Både anordnare och deltagare kan vara tillfreds med den lösningen. För dem erbjuder vi 5 500 föreningsjobb en 75-procentig anställning där staten står för den avtalsenliga lönekostnaden. Kultur och folkbildning (övriga förslag) En politik för ett jämställt kulturliv Socialdemokraterna är ett feministiskt parti. Det är djupt rotat i vår uppgift från våra medlemmar och i våra värderingar. Fria och jämlika människor i ett solidariskt samhälle är vårt mål ett samhälle utan över- och underordning och det kräver jämlikhet mellan kvinnor och män. Könsmaktsordningen är fortfarande mycket tydlig i . Vi ser den i familjeförhållanden, i beslutande organ och kanske framför allt i arbetslivet och näringslivets ledning. Att har kommit långt förminskar på inget sätt det stora arbete vi har framför oss. Detta arbete kräver att vi ständigt vågar analysera och utveckla oss själva. Jämställdhet är inget eget politikområde utan ett perspektiv som präglar hela vårt politiska arbete. Inom kulturområdet har flera projekt igångsatts för att öka jämlikheten mellan män och kvinnor. Alla projekt har dock den nackdelen att det inte i grunden rubbar den ordinarie verksamhetens sneda fördelning, t.ex. avseende hur mycket musik komponerad av män respektive kvinnor som spelas eller avseende utställningsverksamhet antalet manliga respektive kvinnliga konstnärer. Regeringen har tagit vissa initiativ men det finns alltid mer att göra. Grunden för att kunna arbeta aktivt med jämställdhetsintegrering är att det finns könsuppdelad statistik. Detta finns till viss del men det är inte systematiskt genomfört inom området. Det ska finnas en redovisning från myndigheterna och institutionerna som erhåller bidrag hur de genomför sin verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv. All redovisning ska innehålla könsuppdelad statistik. Samma sak ska gälla alla organisationer som erhåller bidrag från . I bidragsgivningen och stipendieutdelningen ska utfallet redovisas könsuppdelat. De myndigheter, institutioner och organisationer som aktivt och framgångsrikt arbetar med att öka jämställdheten ska prioriteras. Inte minst viktigt är det att jämställdhetsaspekten uppmärksammas och prioriteras när det gäller kultursamverkansmodellen. Regionerna ska lämna redovisning med könsuppdelad statistik. Uppföljningen avser både verksamheters organisation och konstnärliga innehåll. Vi vill ge en samordnande roll i samarbete med Myndigheten för kulturanalys för att genomgripande och systematiskt skapa ett underlag för att göra bedömningar. Detta kan gälla statistik såväl som andra undersökningsmetoder. Vi anser också att ska ha ett särskilt uppdrag att tillse att man i all statlig bidragsgivning strävar efter att uppnå jämställdhet. Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar, dels för att den erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, dels för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Vi socialdemokrater ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . är kultur- och hotad och allt färre barn får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna och stora elevgrupper tvingas bort från kultur- och av ekonomiska skäl. har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer. Det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras: chefs/rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, avgiftsfrågan, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) samt (). Vår uppfattning är att det är viktigt att på nationell nivå följa utvecklingen av kultur- och . Regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till att i samarbete med SKL och SMOK följa utvecklingen och göra en översyn av kultur- och i . Skapande skola avses gälla hela och fokusera på barns och ungas eget skapande eller på att anlita professionella utövare i skolan. Under de tre verksamhetsår som gått har långt ifrån hälften av de berörda eleverna arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. Vi Socialdemokrater anser att regeringens målsättning varit för låg. Fortsatta satsningar på området är naturligtvis därför viktiga. Men det är också viktigt att veta att man satsar på rätt saker, och kan utvärdera resultatet. Vi socialdemokrater ser också Skapande skola mot bakgrund av andra motsägelsefulla beslut som regeringen genomfört inom skolans område. Regeringen tog bort estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan. Det var ett stort misstag. Att arbeta med alla sinnen och uttrycksformer stimulerar lärandeprocesser och ger ökade kunskaper. Att skriva, läsa och räkna det är grundläggande. Men människans uttrycksformer är fler än så. Den som inte tränas att använda andra kulturella uttrycksformer och att tolka dem när andra uttrycker sig, förnekas både egen utveckling och möjligheter i sin roll som samhällsmedborgare. Vi lever i när det blir allt viktigare att kunna hantera och tolka stora mängder av information och bilder. Hög estetisk och kommunikativ kompetens kommer att vara en viktig kvalifikation på framtidens arbetsmarknad, oavsett om man ska bli läkare, lärare, byggnadsarbetare, ekonom eller konstnär. Borttagande av estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen kommer att leda till ett torftigare framtida kultur- och samhällsliv, minskad kreativitet och minskat entreprenörskap. Vi socialdemokrater vill därför återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. Regeringen hävdar att Skapande skola är till för alla barn. Man säger också i årets regeringsförklaring att Skapande skola är regeringens viktigaste kulturpolitiska reform. Statens kulturråds rapport skola en nulägesanalys (Statens kulturråds skriftserie 2012:2) ger tyvärr inte ett fullständigt underlag för att göra bedömningar av omfattningen av projektet . Denna undersökning omfattar /2011 och avser barn i årskurs 49. Vid närmare analys av rapporten framkommer dock att av barnen 49 nås av Skapande skola-aktiviteter. I rapporten framkommer också att de kulturarbetare som deltagit har en rad kritiska synpunkter på hur Skapande skola är organiserat. En respondent citeras: I flera av projekten har bara delar av budgeten beviljats. Beställaren har ändå krävt att elevantalet är det samma som söktes för. I vissa projekt har det till och med känts som löpandeband-arbete. Stora elevgrupper som ska prova på teater, men utan att något bestående hinner uppnås. Jag har protesterat tydligt utifrån två principer: Vi är entreprenörer som de beställer, vi har inte sökt ett belopp. En kommun skulle aldrig säga till ett byggbolag att ni beviljats halva summan men vi kräver att ni utför hela arbetet. Den andra principen, den viktigaste: Vi arbetar med att få eleverna att upptäcka sin egen kreativa förmåga. Vårt budskap är att skapande är något värdefullt som ger personlig utveckling och som är värt att ta på stort allvar. Om vi då väcker detta intresse utan att ha möjlighet att utveckla blir signalen till eleven: det här är en kul grej, men det betyder ingenting. Ansökningsförfarandet anses krångligt och kommenteras av respondenten så här: Systemet är alldeles för byråkratiskt invecklat när man har en kommun med stadsdelar. Avståndet mellan skola och teater blir enormt när det skall passera samordningsfunktioner i stadsdelen och mycket tid och energi går förlorad. I flera fall har skolorna velat genomföra projekt som stoppats av stadsdelen, av tidsskäl, slarv eller ointresse. Vi upplever att det skapas för dåliga konstnärliga projekt när skolans låga kompetens på området är normsättande. Det hade varit mycket bättre om specialisterna på konst och kultur hade möjlighet att skapa intressanta projekt långt över skolans möjligheter. Den byråkratiska processen och det enormt sena svaret från på om projektet erhållit stöd har synnerligen försvårat genomförandet. ska skolorna övertyga sina stadsdelar om projektidén, (när de nästan gått på sommarlov) får de svar på om de fått pengar och då skall man hinna få hela projektet på banan inför skolstart. Det förutsätter nästan att projekt inte kan genomföras under hela läsåret utan framför allt . Vi tycker det är en brist och skulle vilja se ett snabbare ansökningsförfarande så att man kan genomföra verksamhet under hela läsåret. En annan viktig kritik som redovisas i rapporten är att Skapande skola inte bidrar till mer konst och kultur i skolan. Man menar att skolhuvudmännen väljer att inte köpa in kultur vid sidan om Skapande skola. pekar själv på att dessa frågor inte tas upp i denna undersökning och föreslår att en djupare utvärdering genomförs. Vi delar den uppfattningen och efterlyser en undersökning som ger en fördjupad bild av vad insatserna lett till för elever och kulturskapare. Vi socialdemokrater föreslår därför en fördjupad utvärdering av Skapande skola. Den bör ske i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys. I folkbiblioteksmanifest står det: För att säkerställa och främja en nationell samordning och samverkan inom biblioteksområdet bör statsmakterna genom lagstiftning och biblioteksplanering fastställa en nationell bibliotekspolitik. Detta tycker vi är en rimlig utgångspunkt för en svensk bibliotekspolitik. (KB) har ett viktigt regeringsuppdrag att vara den myndighet som ansvarar för nationell överblick samt främja samverkan och utveckling av biblioteken i . Men uppdraget är inte tillräckligt för att möta de utmaningar som vi ser . Riksdagsledamoten (S) ställde i kammaren frågor till utbildningsminister avseende att utvidga uppdrag till att omfatta framtagandet av en nationell biblioteksstrategi. Utbildningsminister svarade då att regeringen inte fattat något beslut om en nationell biblioteksstrategi, och inte heller pekat ut någon särskild myndighet som ansvarig. Tillgången till bibliotek minskar, läsförståelsen bland unga sjunker, klyftan i kunskap och utbildning ökar. En ytterligare utmaning är bibliotekens möjligheter att tillhandahålla de olika bokformat som användarna efterfrågar. Avsaknaden av en tydlig nationell biblioteksstrategi leder också till resursslöseri och effektförluster. Vi vill därför att uppdraget förtydligas och förstärks. har länge påpekat bristen på samordning av erfarenheter och kunskap inom bibliotekssektorn. Föreningen har också pekat på hur de andra nordiska länderna har genomfört uppmaning att fastställa en nationell bibliotekspolitik. Där har ansvariga departement eller myndigheter på nationell nivå utgått från en bred samhällsanalys. För att nå målet att utveckla och förstärka kunskaps- och informationssamhället behövs biblioteken för att garantera allas rätt till fri tillgång till kunskap och information. Därmed har den nationella nivån i övriga nordiska länder också identifierat de hinder som står i vägen för att biblioteken ska vara verktyg för att sprida kunskap. Det är utmaningar som kräver ett nationellt politiskt ansvar.