ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ417 · 2012-09-26 00:00:00 — Mjölkbönder och tidigarelagt gårdsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att betala ut gårdsstödet tidigare. Situationen för landets mjölkbönder är oerhört pressad, med följden att alltfler mjölkgårdar läggs ner. Anledningen är att bönderna hamnar i kläm när världsmarknadspriset på mjölk sjunker, som priset på foder stiger kraftigt, bland annat till följd av torka i . För den enskilde företagaren är det omöjligt att själv hålla stånd emot dessa stora världsövergripande skeenden. I denna situation har LRF () föreslagit att årets gårdsstöd ska betalas ut tidigare. LRF skriver: Vissa EU-länder har redan fått godkänt att betala ut bidragen . Med tanke på situationen för de hårt pressade mjölkbönderna och att vissa delar av dessutom har drabbats av ovanligt mycket regn , borde även begära detta. Skälen för dessa är goda, då en bibehållen svensk mjölkproduktion garanterar att mjölken vi dricker är producerad med stor hänsyn till både djur och miljö. Dessutom är mjölkbönderna viktiga genom att de skapar arbetstillfällen och bidrar till att hålla landsbygden levande. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen följer utvecklingen , och har en beredskap så att nyttjar den möjlighet som finns att betala ut gårdsstödet tidigare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002MJ418 · 2012-09-26 00:00:00 — Tobaksprodukter som skräpar ned tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tobaksprodukter som skräpar ned. har gått sedan jag och väckte den här motionen. Inget har hänt vilket gör att frågan måste tas upp igen. Den genomsnittliga rökaren röker 13 cigaretter per dag och av fimparna slänger de 1,7 på marken . Fimpar är att betrakta som skräp och är en miljöfaktor som påverkar livskvaliteten negativt för dem som tvingas vistas på ett nedskräpat område. Håll Rent gjorde en undersökning 2005 som visar att i hamnar ca 750 000 000 fimpar på marken . 750 miljoner, bara i . är det förbjudet att skräpa ned på allmän plats. För den som låter blir att ta hand om sitt skräp blir det böter. Det finns dock några undantag i den nuvarande lagstiftningen. För den som slänger bussbiljetter, tuggummin, godispapper och cigarettfimpar på marken blir det inga böter. Detta riskerar att leda till att nedskräpningslagen blir mycket mindre effektiv i fråga om att få bort skräpet från våra gator. Tobaksrelaterade produkter som cigarettfimpar, cellofanpapper och cigarettpaket utgör nästan hälften av allt skräp i stadsmiljöer. Dessutom beräknas en cigarettfimp som slängs påverka omgivningen om ingen plockar upp den. I andra länder har man hittat sätt att åtgärda de här problemen. I får man till exempel i böter för att t.ex. slänga fimpar. Där anser man att just fimpar är extra allvarliga på grund av alla giftiga ämnen de innehåller och riskerna för småbarn som leker i miljöer där det fimpas extra mycket. Det är vanligt att små barn och djur av nyfikenhet provsmakar en slängd fimp. av de förgiftningstillbud som kom in till Giftinformationscentralen handlade om cigaretter, fimpar och snus. De flesta tillbuden gällde små barn. Om ett barn äter mer än en halv cigarett skall man ringa 112 enligt Giftinformationscentralen. En del av lösningen för att få renare och finare miljöer är att behandla cigarettfimpar precis som allt annat skräp. Det ska kosta för den som förstör vår gemensamma miljö.
mot · H002MJ419 · 2012-09-28 00:00:00 — Regelförändringar till följd av förbud mot utkast av fisk och skaldjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförändringar till följd av förbud mot utkast av fisk och skaldjur. I ska ett utkastförbud gälla för fisket (förbud mot att kasta fisk) fr.o.m. , till följd av en trilateral överenskommelse mellan , och . En sådan ordning skiljer sig drastiskt från nuvarande ordning för fiskets bedrivande och är på gång även för annat fiske. För att en ordning med utkastförbud ska fungera för fisket och konsumenter förutsätts andra regleringsmöjligheter än de som är möjliga i . Ett utkastförbud förutsätter att all fångst landas och detta står i direkt motsats till den nuvarande ordningen som är baserad på en tillåten landningskvantitet per tidsenhet (ofta vecka). Utan möjlighet att reglera fisket med individuella fångsträttigheter, vilket endast är lagligen möjligt i det pelagiska fisket, riskerar fiskemöjligheterna att uttömmas snabbt till nytta för ingen, vare sig fiskare eller konsumenter. En reglering som matchar ett förbud mot utkast är individuella överlåtbara fångsträtter. Härigenom säkerställs såväl fiskets som konsumenters intressen som ett utkastförbud råder. Det hårt prövade småskalig kustnära fiskets överlevnad står på spel och därför bör förutsättningarna ses över för en sådan ordning även för annat svenskt fiske än pelagiskt. Vad som ovan anförts bör ges regeringen till känna.
mot · H002MJ433 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av kycklinguppfödningen. Ägg och kyckling är gott! Men uppfödningen av kycklingar lämnar mycket övrigt att önska. För att gallra de värdefulla honorna som kan lägga ägg från de värdelösa hanarna tillämpas en mycket grym metod där nykläckta hankycklingar kastas levande i en kvarn som maler dem till döds. För att kunna producera billigt kycklingkött använder kycklingindustrin hårt avlade kycklingraser för att maximera tillväxten. Dessa växer från nykläckt till en tvåkilos broiler på en viktuppgång som deras förfäder i naturen aldrig skulle uppnå. En naturligt uppfödd kyckling blir sällan mer än ett kilo tung i vuxen ålder. Den extremt snabba tillväxten leder till att kycklingarnas ben inte orkar bära den tunga kroppen och av kycklingarna har så ont i benen att de har svårt att gå. dör dessutom uppskattningsvis 150 000 kycklingar under slakttransporterna, kycklingarna packas så tätt i lådor att de inte kan röra sig. Om kyckling och äggproduktion ska bedrivas på ett etiskt sätt måste branschen ta tag i dessa avarter. Kanske behövs politiska initiativ både nationellt och på EU-nivå för att skapa en förändring.
mot · H002MJ434 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pant på lågenergilampor. EU har tagit det något olyckliga beslutet att i praktiken förbjuda vanliga glödlampor. Detta har gjorts för att snabba på en övergång till lågenergilampor. Tyvärr innebär beslutet nackdelar för miljön eftersom lågenergilampor innehåller farliga ämnen, bland annat kvicksilver, vilket kan läcka ut i mark och vatten om uttjänta lampor kastas i de vanliga soporna, i naturen, eller i behållare för glasåtervinning där tyvärr en del lampor hamnar . Ett system med pant på lågenergilampor skulle kunna öka andelen lampor som återvinns. Regeringen bör därför ta initiativ till överläggningar med producenterna för att införa ett pantsystem för lamporna som en del av producentansvaret. Till att börja med borde ett pantsystem relativt snabbt kunna införas i , men målet bör givetvis vara ett gemensamt pantsystem inom hela EU.
mot · H002MJ435 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot grytjakt. Grytjakt innebär att hundar skickas ned i exempelvis grävslingsgryt eller rävgryt för att driva upp djuret till marknivå, där det sedan kan skjutas. Detta innebär såväl ett stort lidande för det jagade djuret som stora risker för hunden. Jaktmetoden är synnerligen oetisk eftersom man angriper ett djur i dess eget bo. Jaktlagen föreskriver att jakt ska bedrivas på ett sätt som gör att viltet inte utsätts för onödigt lidande. Jaktlagen bör därför förtydligas så att grytjakt förbjuds.
mot · H002MJ436 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utveckling av modernare och mer humana jaktmetoder. Jakt på vilt är viktigt både ur ekonomisk synpunkt och för viltvården och livet på landsbygden. är det viktigt att jakt bedrivs på ett sätt som stämmer överens med jaktlagen, där det tydligt föreskrivs att jakt ska bedrivas så att viltet inte utsätts för onödigt lidande. bedrivs exempelvis jakt med såväl slagfällor, stockfällor som genom snarning. Gemensamt för dessa jaktmetoder är att de medför onödigt lidande för djuren. Man kan exempelvis inte garantera att djuret dör med en gång, utan det kan lika gärna ligga svårt skadat under många timmar innan fällan vittjas, eller stympa sig själv för att försöka komma loss ur fällan. Man kan inte heller vara säker på att inte även andra djur än avsett råkar fastna i fällorna. Jakt med fällor och snaror tillhör en förgången tid och bör ersättas med andra jaktmetoder som är humanare för djuren.
mot · H002MJ437 · 2012-09-28 00:00:00 — Fångst med hjälp av levande fågel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fångst av vilda djur med levande lockfågel. förekommer fångst av vilda djur i fällor med hjälp av levande lockfågel. Detta rimmar illa med djurskyddslagen. Kanske behöver djurskyddslagen förtydligas så att detta uttryckligen förbjuds. I annat fall bör regeringen uppmärksamma länsstyrelserna på behovet av att följa upp att dagens regler efterlevs.
mot · H002MJ438 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skogsvårdslagen bör förtydligas med syftet att underlätta ett mer miljövänligt skogsbruk. har tillämpningen av skogsvårdslagens föreskrifter diskuterats flitigt. Detta har gjorts med bakgrund av att vissa skogsägare upplever att man måste slutavverka/kalhugga sin skog för att uppfylla skogsvårdslagens regler. hävdar andra experter att skogsvårdslagen inte alls kräver detta. Skogsavverkning som inte sker genom kalhuggning kan ske av hänsyn till miljön, de vilda djuren och mångfalden i naturen. Det behövs en översyn av skogsvårdslagen, eller möjligen ett förtydligande av lagen om att dagens regler redan möjliggör alternativa avverkningsmetoder.
mot · H002MJ439 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett politiskt initiativ för att förmå berörda branscher att minska mängden onödiga förpackningar. Avfallsberget växer och stora resurser går åt för tillverkning av onödiga förpackningar. Skjortor, elektronik, hushållsprodukter eller godis, listan på produkter med ett flertal onödiga lager förpackningar kan göras lång. Förpackningarna höjer priset på varan och efterfrågas troligen sällan av konsumenten, som i stället måste ta hand om avfallet. Det behövs ett politiskt initiativ till överläggningar med berörda branscher så att man systematiskt kan minska mängden onödiga förpackningar. Det är viktigt för miljön, energihushållningen och ett effektivt resursutnyttjande.
mot · H002MJ440 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett införande av pant på batterier. Mängden batterier som lämnas in för återvinning har fördubblats , från till . Det är givetvis glädjande. Men betyder det att INTE återvinns. Det motsvarar batterier som hamnar på annan plats än på återvinningsstationen. Med tanke på att batterier innehåller ett antal miljöskadliga ämnen är detta inte acceptabelt. Med en pant på batterier skulle en större andel av batterierna sannolikt samlas in och återvinnas.
mot · H002MJ442 · 2012-09-20 00:00:00 — Förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete. Att lösa miljöproblemen är en överlevnadsfråga för mänskligheten. Det handlar om att trygga tillgången till ren mat och rent vatten, att ha ren luft att andas. Det förutsätter omfattande åtgärder på globalt och lokalt plan. Åtgärderna brådskar, men världens länder tycks bara kunna ta små, små steg i taget för att förändra utvecklingen. För att lyckas åstadkomma hållbar utveckling måste alla krafter samlas, också på lokalt plan. Ingen får lägga över ansvaret på andra eller säga att andra måste göra mer först. Vi måste alla, enskilda, företag och verksamheter, kommuner och regioner, ta vårt ansvar gemensamt och var och en för sig. På initiativ av Socialdemokraterna beslutade om sexton miljömål. För att dessa ska bli verklighet måste de brytas ned och arbetas med ute i kommuner och regioner. Det är angeläget att utveckla lokala handlingsplaner med mer konkreta och uppföljningsbara miljömål. Genom kraftiga satsningar på ny miljöteknik skapar vi både nya arbetstillfällen, en positiv företagsutveckling och framförallt förutsättningar för en hållbar utveckling. Genom stimulanser för snabbare omställning av förbrukningen av fossila bränslen minskar vi miljöbelastningen och medverkar till att skapa positiva alternativ. Det handlar också om att bygga ut kollektivtrafik och att öka kollektivt resande. Att stimulera inköp av närproducerade och ekologiska inköp i våra sjukhus, skolor och äldreboenden och arbeta för ökad produktion och försäljning av närproducerade och ekologiska produkter är viktigt för att minska belastningen på miljön. Ökad biogastillverkning är möjligt i många regioner. Dessutom bidrar bättre arbetsmiljö i enskilda företag och hos offentliga arbetsgivare till en bättre miljö i stort. Det är angeläget att regeringen för sin del aktivt arbetar för en bättre miljö, men också ger förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete.
mot · H002MJ458 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framflyttning av jaktpremiären. Efterfrågan på ripjakt i de jämtländska fjällen är stor. Jägare kommer i stort sett från hela , men det övervägande flertalet av de utländska jägarna kommer från . I , samt i kommun i , börjar jakten efter fjäll- och dalripa , medan norrmännen börjar sin jakt . De norska fjälljägarna tar därför chansen att trimma sina hundar och sin skjutskicklighet på den svenska sidan av i avvaktan på att börja jakten i sina hemmamarker. Under en rad år har vi fått kritik från svenska fjälljägare och andra för att den jämtländska jaktpremiären är så tidig att ripungarna inte blivit flygfärdiga . Önskemålet om en framflyttning av jaktpremiären till är gammalt och välgrundat. totala landareal är . Fjällen utgör av denna, det vill säga . Under /2009 var antalet jägare särskilt högt. 7 339 stycken hade dygnstillstånd den . Det ger 7,4 jägare per kvadratkilometer. Så många jägare kan rimligtvis inte ha vetskap om varandra, och detta innebär naturligtvis en säkerhetsrisk. Mängden jägare gör det också svårt att kontrollera hur efterlevnaden av kvoterna för fällda ripor sköts.
mot · H002MJ460 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka forskningen om effekterna av läkemedelsrester i avloppsvattnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att öka användningen av befintliga reningstekniker för att reducera läkemedelshalten i avloppsvattnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda Miljömålsberedningens förslag på nytt etappmål för Giftfri miljö som handlar om ökad miljöhänsyn i läkemedelsanvändningen. Medicinanvändningen ökar stadigt, och det är inte troligt att den fria apoteksetableringen och försäljningen av icke receptbelagda läkemedel i den allmänna handeln kommer att stoppa utvecklingen. Trots detta har inte reningsverkens förmåga att eliminera läkemedel förstärkts i tillräcklig utsträckning. Det saknas kunskap om hur den ökade medicinanvändningen inverkar på medicinhalten i det renade avloppsvattnet. Nästan alla läkemedel som intas utsöndras i avföring eller urin, antingen som intakta substanser eller nerbrutna i mindre beståndsdelar. Levern är det organ som metaboliserar flest läkemedel och dess nerbrytningsprodukter utsöndras via avföringen medan njurarna tar hand om en mindre mängd som då elimineras via urinen. Allt återfinns slutligen i avloppsvattnet. Enligt rapporter finns det drygt 150 olika läkemedelssubstanser i ytvatten och i renat, kommunalt avloppsvatten i . Utfallet varierar beroende på den totala mängden läkemedel, på dess sammansättning avseende giftighet och på reningsverkets effektivitet. De läkemedelsrester som tar sig igenom reningsverken påverkar de vattenlevande djuren och växterna, men det finns ännu ganska sparsam kunskap om hur stor påverkan de har. Många läkemedel är svårnerbrutna och kommer att finnas kvar . När det gäller antibiotika vet man att den bidrar till att öka antibiotikaresistensen hos flera av de omgivningsbakterier som kan ge sjukdom hos människa och tamdjur. Vid sidan av insatser för att minska överförbrukning av läkemedel är det angeläget att öka resurserna till forskning kring läkemedelsresters miljöpåverkan. Syftet är att ta reda på vilken effekt läkemedel som kommer ut i naturen via avloppsvatten kan ha på växter, djur och människor. Det behövs också en ökad teknikutveckling för att reducera halterna av läkemedel i avloppsvattnet och en större användning av de förbättrade reningsmetoder som står till buds. Arhe Hamednaca (S)
mot · H002MJ461 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen. Skogsnäringen är en av de allra hårdast reglerade delarna av det svenska näringslivet. Det är i hög utsträckning fortfarande så att det är staten och inte skogsägarna själva som reglerar vilken typ av skog som får planteras och hur denna skall ske. Även avverkningen av skogen är till stor del detaljreglerad och hårt begränsad. Det är hög tid att se över skogsvårdslagen så att den i större utsträckning behandlar skogsägare som andra näringsidkare. Framförallt för många mindre skogsägare blir de med dagens system förhindrade att på ett effektivt sätt utveckla och modernisera sitt skogsbruk. Detta kan också vara en anledning till att småskaliga skogsbruk blir allt svårare att driva vidare. Därför så bör regeringen överväga möjligheten att se över skogsvårdslagen i syfte att stärka de enskilda skogsägarnas förfoganderätt över deras egen mark.
mot · H002MJ462 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dubbelregistreringen vid jakt. Sedan ett flertal år tillbaka så tillämpas så kallad dubbelregistrering av jakt inom delar av det svenska renskötselområdet. Detta innebär i praktiken att det på samma markområde kan ha behandlats två olika ansökningar om jakträtt, dels en ansökan från markägaren och en annan från den sameby som har ett renskötselområde som omfattar den aktuella marken. Detta system, där två jaktlag kan vara verksamma på samma mark, riskerar att ständigt skapa konflikter mellan renägande samer och den övriga befolkningen i vissa delar av . Självklart skall medlemmarna i en sameby ha rätt att utöva den jakträtt de har i enlighet med sin renskötselrätt, men detta bör man från länsstyrelsernas sida bättre samordna med markägarna så att dagens dubbelregistrering kan ersättas med ett mer smidigt system där jakträtter inte kolliderar.
mot · H002MJ463 · 2012-09-28 00:00:00 — Likvärdiga villkor för svenskt jordbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga regler. har en av mest välskötta, moderna och miljövänliga jordbruksnäringar. Svenskt jordbruk står sig kvalitetsmässigt mycket väl i den globala konkurrens som råder på livsmedelsmarknaden. Svenskt jordbruk har i mångt och mycket också varit i framkant när det gäller utvecklingen mot såväl ett ekologiskt hållbart jordbruk som det förnyade intresset för lokalproducerade och regionala produkter. så finns det problem och utmaningar som svenskt jordbruk står inför. Den fria konkurrensen på jordbruksprodukter inom Europeiska unionen är i grunden en god sak, men de olika villkor och krav som ställs i de olika medlemsländerna kan också snedvrida konkurrensen och drabba den som vill gå före när det gäller exempelvis miljöansvar och ett utbyggt djurskydd. har vi sett hur grisproducenter har drabbats särskilt hårt när billigt fläskkött har slagit ut en stor del av deras företag. I andra fall kan konkurrensen snedvridas av att man exempelvis i andra länder tillåter bekämpningsmedel som visserligen får ned priset på jordbruksprodukter men som är starkt miljöfarliga. Frihandel är i grunden bra för landets jordbrukare. Den öppnar för nya marknader och gör det möjligt att sälja kvalitativa svenska jordbruksprodukter utomlands. Verklig frihandel bygger dock på att man i de olika länderna har likartade regelverk och rättvisa konkurrensvillkor. Om svenska jordbrukare måste kämpa med högre skatter, hårdare regleringar och fler förbud är sina konkurrenter i våra grannländer så riskerar svenska konsumenter att stå utan möjlighet att välja svenskproducerade livsmedelsprodukter. Regeringen har tagit initiativ för att förbättra villkoren för landets jordbrukare. Satsningarna på Matlandet och landsbygdsprogrammet som verkar för att stärka konkurrensen för hela landsbygden kommer att kunna stärka jordbrukets konkurrenskraft men än mer måste göras. borde verka agera mer kraftfullt för att fler länder skall införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. En dålig djurhållning ska inte vara acceptabel som konkurrensmetod oavsett i vilket land det förekommer. Jordbruksmarknaden ska som andra marknader präglas av näringsfrihet, öppna marknader och frihandel, men då måste också alla aktörer, även svenska lantbrukare, få delta på lika villkor.
mot · H002MJ464 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över reglerna kring kommunala dispenser för strandskydd. Syftet med den strandskyddslagstiftning som har är att säkerställa förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bibehålla goda livsvillkor för djur och växtliv. Att ha tydliga regler som begränsar utbyggandet i tätbefolkade områden är viktigt för att trygga att landets strandnära miljöer inte överexploateras. Men består av så mycket mer än tätbebyggda områden. av stränder är dock påverkade av bebyggelse. I landsbygdsområden, inte minst i norra , uppfattas ofta ett landsomfattande och strikt strandskydd som alltför strikt. Att kunna få till stånd bebyggelse nära stränder i landsbygdsområden är viktigt för att främja lokal utveckling, turistnäringen och inte minst för att öka attraktionen för nyinflyttning. är det länsstyrelserna som har uppgiften att granska kommunala dispenser och de kommunala planer som behandlar strandskyddet och vid behov överpröva dessa. har kommunerna fått större makt över beslutsprocessen genom att kunna medge undantag från strandskyddet för åtgärder för landsbygdsutveckling. Länsstyrelserna har fått makten över områden där dispensplikten inte gäller för komplementåtgärder i anslutning till befintlig bebyggelse. Alla dessa förändringar har varit viktiga och utgör relevanta steg i rätt riktning. Men för att i ännu högre grad underlätta utvecklingen i de delar av landet där det finns stora mängder obebyggd strandtomt bör lagstiftningen ses över ytterligare i syfte att medge större frihet till kommunerna. Kommunledningarna har unik kunskap om just sin kommun men alltför ofta överprövas kommunernas beslut med motiveringar som är helt rimliga i kraftigt exploaterade storstadsområden men som i andra delar av landet saknar förankring i verkligheten.