mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — För att ytterligare stimulera framväxten av en miljövänligare bilpark bör det införas en registreringsavgift för nya bilar med höga koldioxidutsläpp. Ett villkor för miljöbonus är att bilen uppfyller den högsta säkerhetsklassningen. Den exakta modellen för miljöbilsbonusen behöver utformas. En viktig del för att ställa om är att bygga mer klimatsmart. Vi föreslår vi en byggbonus på till byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Krav på klimateffektvitet kommer att ställas. Vi vill också utfärda kreditgarantier för klimatrenoveringar för renovering och klimatomställning av hyresfastigheter från perioden 19501975. När haven tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Ett program för att minska övergödningen i och ska genomföras. För minska läckaget från jordbruket behövs en skatt på handelsgödsel och investeringar som minskar övergödande utsläpp. De största energiinvesteringarna i gjordes i solceller, vilka stod för av nyinstallationen. Priset på solceller har halverats på bara . Särskilt stark har utvecklingen varit i . Men i har installationerna vuxit i måttlig omfattning. hade regeringen av avsatt för stödet men dessa pengar tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Regeringen sänker nu stödet till 50 miljoner . Det är fel väg att gå. När intresset växer och prisbilden är rimlig för brukarna finns det anledning att stimulera ökad installation. Vi föreslår därför att anslaget ökas med och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. Biologisk mångfald är central för att upprätthålla ett hållbart ekosystem. Ambitionerna att skydda värdefull natur har sänkts under den borgerliga regeringsperioden. I vårt budgetalternativ avsätter vi mer resurser än regeringen. När samhället inte kan ersätta markägarna står våra myndigheter handfallna och värdefulla naturskogar avverkas. Det är nödvändigt att öka anslagen för att ska kunna slå vakt om den biologiska mångfalden och leva upp till FN:s överenskommelse om att av varje naturtyp på land ska bevaras. Vi satsar för skydd av värdefull natur. Den svenska efterfrågan av ekologiskt odlade produkter har ökat. En starkt bidragande orsak till den här utvecklingen är att miljöersättningarna för ekologisk odling successivt avvecklats. Omställningen till ekologisk produktion är viktig och den ekologiska odlingen behöver fortsatt stöd för att växa. Vi föreslår därför en satsning inom ramen för EU:s landsbygdsprogram för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Genom en svensk egenfinansiering på möjliggörs en satsning på totalt 50 miljoner. Vi satsar för att stimulera ekologisk odling inom ramen för EU:s landsbygdsprogram. Efterfrågan på biogas är stor och här behövs stabila och långsiktiga incitament som underlättar och stimulerar investeringar i biogasproduktion. Vi föreslår en metangasreduceringsersättning där lantbrukare som producerar biogas och återvinner energin får en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Förslaget är en kraftfull åtgärd för att öka biogasproduktionen i samt minska jordbrukets klimatpåverkan och övergödning. Vi satsar 2013 för att öka biogasproduktionen inom ramen för landsbygdsprogrammet, vilket med inkluderade EU-medel innebär det dubbla. Utsläppen från trafiken ökar och utan åtgärder kommer inte att nå de av beslutade klimatmålen. Vi föreslår ett system med miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie. Systemet ska vara statsfinansiellt kostnadsneutralt. Det innebär att nivåer och gränser bör justeras så att detta uppfylls. Ett villkor för miljöbonus är att bilen uppfyller den högsta säkerhetsklassningen, 5 stjärnor i EuroNCAP. Reglerna ska gälla för samtliga bilar som nyregistreras i . Vi inför en miljöbilsbonus och en registreringsavgift för att främja utvecklingen mot en bilpark med låga koldioxidutsläpp. Att hejda övergödningen i och är en viktig prioritering för Socialdemokraterna. När haven i vår närhet tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Havets ekosystem förstörs, närmiljö för friluftsliv och bad försämras och bottnarna riskerar att dö. Tillsammans med länderna kring har förpliktigat sig att minska utsläppen i vårt gemensamma innanhav. Vi har även utlovat åtgärder för att följa för biologisk mångfald och luftvård. Mot bakgrund av dessa åtaganden är det ohållbart att regeringen minskar anslaget till förbättringar av havsmiljön med en tredjedel 2013. För att förbättra havs- och vattenmiljö förslår vi följande åtgärder: Minskad miljöpåverkan från jordbruket genom skatt på handelsgödsel. Satsning på biogas i lantbruket genom en ersättning för minskade utsläpp. Ersättning för musselodlare som tar bort näringsämnen ur havet. Lokala investeringsbidrag för åtgärder som minskar övergödningen. Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att utforma detaljerna i ett system med lokala investeringar för havsmiljön och ett system där musselodlare och andra ersätts för sina insatser att binda näringsämnen. Vi ökar anslaget till åtgärder för havs- och vattenmiljö med . Klimatinvesteringar är avgörande för att ska lyckas driva en framgångsrik miljöpolitik, är det en investering i jobb och välfärd. Vi vill införa ett system med lokala klimatinvesteringar som stödjer det lokala klimatarbetet och agerar som en draghjälp för det klimatengagemang som varit framgångsrikt för . samverkansprogram som Klimp och LIP ledde till minskade utsläpp av växthusgaser med och energianvändningen minskade med . Investeringar på kom till stånd med hjälp av bidrag på 1,8 miljarder. Stöd till lokala klimatinvesteringar ska kunna sökas förutom av kommuner även av företag, ideella organisationer eller alla i samarbete. Staten står för maximalt av investeringen. Det viktiga med klimatinvesteringarna är att de driver fram investeringar från andra intressenter. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering, för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi och minskade utsläpp. Vi satsar på ett lokalt klimatinvesteringsprogram där staten står för maximalt av investeringen. I regeringens budgetpropositions bedöms kommunsektorn visa ett resultat om . Regeringen bedömer att antalet arbeten i kommunfinansierad verksamhet är ungefär oförändrat . Kommunerna har huvudansvaret för skolan, vården och omsorgen. Det är därför centralt att följa den ekonomiska utvecklingen för kommunsektorn. Kommuner och Landsting (SKL) gör bedömningen att läget för kommunsektorn försämras . Högre skatteintäkter än beräknat för samt engångsintäkter till kommunerna bidrar tillfälligt till ett bra resultat . Därefter leder ökade demografiska behov, minskade statsbidrag och omfattande investeringsprogram till fallande resultat framöver. Kommunerna står inför stora demografiska utmaningar. Andelen äldre ökar som efterfrågan och de berättigade kraven på välfärden är höga. Landstingskommunerna har i flera fall en ansträngd ekonomi. Regeringens rapporter visar att har andelen kommuner med ett nollresultat eller överskott varierat mellan . För landstingen har motsvarande andel, med undantag , varierat mellan . Regeringens bedömning av utvecklingen i kommunsektorn påverkas av regeringens mycket optimistiska bedömning av den ekonomiska utvecklingen i . Kommunsektorn är känslig för utvecklingen av antalet arbetade timmar i ekonomin. Utvecklingen av kommunernas skatteunderlag behöver noggrant följas. Kommunsektorns ekonomi påverkas också av att kommunerna i flera delar behöver ta ansvar för områden där staten misslyckats eller dragit sig tillbaka. Ett tydligt exempel är att ungefär hälften av dem som uppbär ekonomiskt bistånd gör detta huvudsakligen av arbetslöshetsskäl. Alla kommuner har ett ansvar för flyktingmottagandet och ska ta det ansvar som tillkommer dem. Välfärden behöver tryggare ekonomiska villkor Finanskrisen /09 försämrade dramatiskt prognoserna för kommunernas skatteunderlag. I takt med att prognosen för kommunernas skatteunderlag försämrades skar kommunerna ner på verksamhet och minskade sin personalstyrka. Problemen förvärrades av att den borgerliga regeringen avvaktade med att lämna besked om ökade statsbidrag till kommunerna. Det faktiska utfallet av kommunernas skatteunderlag kom sedan att bli väsentligt bättre än vad prognoserna indikerade . Men kombinationen av regeringens otillräckliga insatser, , och de alltför dystra prognoserna blev att omfattande personalnedskärningar genomfördes inom den kommunalt finansierade välfärden. Sysselsättning i kommuner och landsting Källa: Budgetpropositionen . gör bedömningen att om de tillfälliga statsbidragen hade aviserats tidigare hade sysselsättningen sannolikt kunnat hållas på en högre nivå än vad som blev fallet. För att trygga skola, vård och omsorg behöver planeringsförutsättningarna för kommunsektorn vara stabila. Utifrån vad som hände under finanskrisen kan det konstateras att det finns behov av förändringar som förbättrar förutsättningarna för kommuner och landsting att möta starka nedgångar och kriser i samhällsekonomin utan att panikbromsa, vilket annars riskerar drabba verksamheten, sysselsättningen och samhällsekonomin. Insatser i budgetmotionen som påverkar kommunsektorn I budgeten presenteras reformer för jobb och utbildning. Flera av reformerna kanaliseras via kommunerna som riktade statsbidrag. Detta gäller investeringen i mindre klasser i skolan, förstärkningen av förskolan och stimulansen till barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunsektorn får också ett tillskott i jobb räknat genom de insatser som möjliggör att fas 3 avskaffas och genom satsningen på yrkesintroduktionsjobb. I denna motion föreslås förändringar på såväl skatte- som utgiftssidan som påverkar intäkterna eller utgifterna för kommunsektorn. Det gäller till exempel vårt förslag att förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Våra förslag om förändrade skatter eller transfereringssystemet är dock utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. Det sker genom att full justering genomförs i det kommunala utjämningssystemet, för både reformer som leder till ökade och till minskade utgifter eller intäkter. Undantaget är att minskade socialbidragsutgifter till följd av bättre försäkringar och fler insatser för jobb inte beaktas alls. I våra förslagstabeller redovisas nettokostnaden för den konsoliderade offentliga sektorn (KOS). Det är viktigt att påpeka att avskaffandet av nedsättningen för arbetsgivaravgiften därmed kompenseras fullt ut. Vi delar inte regeringens syn på reformutrymmet, då detta strider mot hur regeringen själv tidigare tolkat överskottsmålet. Det betyder att vi i vårt budgetalternativ har en annan bedömning av reformutrymmet än vad regeringen har. Finansieringen av våra reformer, utöver reformutrymmet, bygger på en kombination av förändrade skatter och besparingar. Den främsta finansieringen är att några kostsamma och ineffektiva skatteundantag avskaffas. Svenska hushåll ska ha stabila planeringsförutsättningar. Skatter kan bara sänkas i den takt ekonomin tillåter. Det är en riskabel strategi att låna till stora ofinansierade skattesänkningar. Det blir än mer problematiskt att genomföra stora skattesänkningar som saknar konjunktureffekt. Därför avvisar vi, , en ofinansierad sänkt bolagsskattesats. tjänar på att ha ett skattesystem som är logiskt utan allt för stora undantag. Vi väljer att fokusera på att framförallt avskaffa två mycket ineffektiva undantag; därmed får vi ett ekonomiskt utrymme att genomföra väsentligt mer effektiva reformer. Skatt ska betalas efter bärkraft. Välfärd ska fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre. Men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta minskar klyftorna. Vi vill höja skatten för dem som tjänar allra mest och sänka den för pensionärer. Vi är skeptiska till att använda skattesystemet för att styra människors och företags beteende. Ett undantag är miljöområdet där det kan vara klokt att använda skatterna för att styra beteenden. Vår syn på sänkt bolagsskatt Socialdemokraterna anser att ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. har en bolagsskattesats om . Det är något högre än i många jämförbara länder i vår närhet. Vi menar att det är motiverat att sänka den svenska bolagsskattesatsen. Den borgerliga regeringen har föreslagit att bolagsskattesatsen ska sänkas. Totalt kostar sänkningen . Lite mer än hälften av regeringens sänkning är en kompensation för den ökade beskattning som följer av ändrade regler för beräkning av underlaget till bolagsskatt. Ungefär hälften av regeringens bolagsskattesänkning är helt ofinansierad och kräver statlig upplåning för att betala. Vi stödjer inriktningen mot sänkt bolagsskatt och ser gärna att skatten sänks, när det finns ett ekonomiskt utrymme. En sådan sänkning ska vägas mot andra angelägna reformer. Vi väljer i vårt budgetalternativ att avstå från att netto sänka bolagsskatten . Om den svenska bolagsskattesatsen sänks till kommer att ha en av de lägsta skattesatserna inom . har endast och en lägre skattesats än , bland EU:s gamla medlemsländer. väntas införa en skattesats om först . Detta faktum talar också för att man kan avvakta med en svensk sänkning i den storleksordning som regeringen föreslår. bör inte ta täten i ett europeiskt race to the bottom med bolagsskatten. Vi stödjer förslaget att kompensera bolagssektorn för den ökade beskattning som följer av ändrade regler för beräkning av underlaget till bolagsskatt. Vi föreslår därmed att bolagsskattesatsen sänks till . Om ekonomin utvecklas på ett sådant sätt att ett varaktigt reformutrymme uppstår kan vi ta ytterligare steg för sänkt bolagsskattesats. Förslaget stärker de offentliga finanserna med . Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb Den borgerliga regeringens huvudsakliga lösning på den höga ungdomsarbetslösheten har varit att halvera socialavgiften för ungdomar som redan har ett jobb. Men reformen har inte fungerat. Ungas situation på arbetsmarknaden har försämrats . Arbetslösheten har stigit och sysselsättningen har inte ökat . har en högre ungdomsarbetslöshet än de flesta jämförbara länder. Nedsättningen av socialavgifter för unga kostar skattebetalarna netto . Nedsättningen har dömts ut av regeringens finanspolitiska råd, som beskriver det som en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten. Även utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) har uttryckt stor tveksamhet kring reformens effektivitet. Vi väljer att helt ta bort nedsättningen, då det är svårt att se några påtagligt positiva effekter av nedsättningen. Istället föreslår vi en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten. Unga människor ska vara arbetslösa högst . Vi avskaffar nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga, vilket stärker de offentliga finanserna med . Den borgerliga regeringen har sänkt momsen på restauranger och catering till . Förslaget har motiverats från regeringen som ett sätt att öka sysselsättningen. Flertalet bedömare, så som , anser dock att regeringens bedömningar av effekten av den sänkta krogmomsen överskattar effekten. Den svaga effekten av en sänkt krogmoms beror bland annat på att jobb i andra branscher riskerar att trängas undan. Vi menar att skattesystemet bör ha relativt få undantag och särregler. Att sänka krogmomsen har gjort skattesystemet mindre likformigt som sysselsättningseffekten sannolikt är mycket svag. Vi föreslår att nedsättningen av krogmomsen avskaffas det ekonomiska utrymmet ska användas för att genomföra väsentligt mer effektiva reformer. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2013. Jobbskatteavdraget blir kvar men inte på miljoninkomster Jobbskatteavdraget infördes med motiveringen att det skulle öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Så har inte blivit fallet. Arbetslösheten är påtagligt högre än . Jobbskatteavdraget har emellertid inneburit sänkt skatt för dem som har jobb. Vi föreslår att jobbskatteavdraget ska kvarstå fullt ut för löntagare med en lön /månaden. Jobbskatteavdraget avskaffas däremot för dem som tjänar allra bäst. Vi tar bort jobbskatteavdraget steg för steg så att det är helt borta vid miljoninkomster. Avtrappningen görs från . Det betyder att den som har en månadsinkomst med eller mindre får en oförändrad skatt, den som tjänar får en höjd skatt med och vid en månadsinkomst om får man inget jobbskatteavdrag. Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2013. Sänkt skatt för pensionärer Vi vill att pension ska beskattas som lön. Vi är kritiska till att regeringen skapat en klyfta i beskattningen mellan löntagare och pensionärer. Regeringens förslag i budgetpropositionen om en skattesänkning för pensionärer må vara ett steg i rätt riktning. Men den undandrar inte regeringen från ansvaret för att ha infört den skillnad i beskattning som etablerats. Vårt långsiktiga mål är att skatteklyftan ska slutas genom att skatten för pensionärer sänks. Vi föreslår att skatten för pensionärer ska sänkas med ett dubbelt så stort belopp som i regeringens alternativ. Det betyder att en garantipensionär får i sänkt skatt . Förslaget försvagar de offentliga finanserna med 2013. RUT-avdraget behålls med halverat tak Det så kallade RUT-avdraget, som är en del av HUS-avdraget, innebär att man kan få en skattereduktion om av kostnaden för köp av hushållsnäratjänster, så som städning i hemmet. används avdraget av hundratusentals personer, dock är höginkomsttagarna överrepresenterade bland användarna. Vi föreslår att RUT-avdraget kvarstår. Skattereduktion ska dock begränsas till . Det innebär att taket för köp ska vara , att jämföra med där taket är . Med ett halverat tak riktas avdraget mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice. Det är en väletablerad skattereduktion som därtill är extra viktig nu när arbetslösheten ökar. är en stimulans för efterfrågan i byggsektorn. Taket kvarstår på dagens nivå om för ett vanligt hushåll. vill vi se över möjligheten att utöka med inriktning mot energieffektivisering. Efterfrågan i byggnadsbranschen bedöms vara mer konjunkturkänslig än efterfrågan i hushållstjänstenäringen. Förslaget att halvera taket i stärker de offentliga finanserna med . Avskaffat avdrag för gåvor Den borgerliga regeringen har infört ett skatteavdrag för de som skänker pengar till vissa ideella organisationer. Systemet med avdrag gör skattesystemet krångligt. Det är dessutom inte rimligt att staten ska subventionera enskilda individers gåvor till ideella organisationer. Förslaget stärker de offentliga finanserna med . Punktskatter, miljöskatter m.m. Flera miljöstyrande skatter har inte höjts . Det är lämpligt att dessa skatter följer med den allmänna prisutvecklingen. Skatten på handelsgödsel avskaffades av den borgerliga regeringen i strid med regeringens egna expertmyndigheters rekommendationer och bör återinföras. Skatt på avfall höjs från att vara till per ton. Skatten på bekämpningsmedel höjs från att vara kronor per helt kilo verksam beståndsdel. Förslaget ger en ökad intäkt om . Skatt på naturgrus höjs från att vara till per ton. Förslaget ger en ökad intäkt om . Skatt på fluorerade växthusgaser Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium från fluorerade gaser. Vi föreslår att skatten införs. Förslaget ger en ökad intäkt om . Jordbruket är den största källan till kväveutsläpp till haven. Det finns behov av att ha en beskattning som ger incitament till minskade utsläpp. En del av intäkterna från en återinförd skatt på handelsgödsel återförs till sektorn. Det sker dels inom ramen för miljö- och klimatinvesteringar, dels genom att vi omfördelar forskningsresurser till tillämpad forskning inom lantbruksområdet. Förslaget ger en ökad intäkt om . Höjd skatt på alkohol Vi föreslår att skatterna på alkohol höjs, enligt samma modell som regeringen fört fram inför budgetpropositionen . Förslaget innebär att en flaska vin kostar mer i konsumentledet, en flaska sprit mer och en burk starköl höjs . Förslaget stärker de offentliga finanserna med 2013. Vi föreslår att några befintliga utgifter för staten avskaffas som vi också avvisar några reformer som regeringen vill genomföra . Vi säger nej till regeringens förslag om ettåriga gymnasieutbildningar. Det stärker offentliga finanser med 2013. Vi säger nej till regeringens stimulans av LOV. Det stärker offentliga finanser med 2013. Vi avvecklar insatserna inom Kulturarvslyftet, vilket finansierar vår investering i Accessjobb i kultursektorn. Avvecklingen stärker offentliga finanser med 2013. Vi avvecklar supermiljöbilspremien till förmån för en statsfinansiellt neutral miljöbilspremie/registreringsavgift. Denna avveckling stärker offentliga finanser med 2013. Avgifter som slakterierna betalar för veterinärer sänktes 2012. Syftet var att öka lönsamheten för djuruppfödarna. Reformen har inte varit lyckosam då den varken lett till sänkta köttpriser eller ökad lönsamhet för uppfödarna. Vi vill därför återinföra den tidigare avgiften, vilket stärker offentliga finanser med 2013. Vi säger nej till regeringens föreslagna åtgärd 15, och investerar dessa medel i de skolor som har tuffast förutsättningar. Nej till 15 stärker offentliga finanser med 2013. Vi finansierar investeringen i ett genom att föra över medel från . Neddragningen på stärker offentliga finanser med . Vi avskaffar fas 3. Därmed behövs inte de nya programplatser inom arbetsmarknadspolitiken och insatserna inom fas 3 som föreslås för långtidsarbetslösa i budgetpropositionen. Dessa resurser delfinansierar i stället ett avskaffande av fas 3. Vi säger nej till regeringens föreslagna programplatser för långtidsarbetslösa och insatser i fas 3. Detta stärker de offentliga finanserna med 2013. Försäljning av statliga bolag Det kan finnas skäl att se över det statliga ägandet av bolag. Men det ekonomiska läget är osäkert. Det är därmed en illa vald tid att sälja statliga bolag. Vi säger av denna anledning nej till att sälja de bolag som föreslås i budgetpropositionen. Appendix 1 Reformer och finansiering (Offentliga finanser, mnkr) Höj kompetens till världsledande nivå Högre resultat i skolan Höjd kvalitet i högskolan m.m.* Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden Utbildningskontrakt för unga arbetslösa En effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslöshet Utbilda för bristyrken** Generell välfärd stärker efterfrågan Sänkt avgift för medlemskap i arbetslöshetsförsäkring Bättre försäkring vid sjukdom Äldresatsning i vård och omsorg Nya insatser mot brottsligheten Stöd till kommersiell service i glesbygd *) Här ryms 2 500 högskoleplatser med studiefinansiering samt kvalitetssatsning i högskolan. Övrig eftergymnasial utbildning ryms inom En effektiv tidsgräns och Avskaffa fas 3. **) En femtedel av den totala investeringen i bristyrkesutbildning ryms inom Avskaffa fas 3. Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb Avskaffat jobbskatteavdrag för miljoninkomst Sänkt skatt för pensionärer behålls, men taket halveras Avskaffat avdrag för gåvor Punktskatter på miljö och alkohol Punktskatter på naturgrus, bekämpningsmedel och avfall Skatt på fluorerade växthusgaser Höjd skatt på alkohol Nej till regeringens åtgärd 15 BP 2013 förslag för långtidsarbetslösa delfinansierar Avskaffa fas 3 Socialdemokraternas reformutrymme (mdr) Appendix 2 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (S) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen