mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Detta innebär inte bara en avlastning för akuten och vårdpersonalen utan även en enorm förbättring för patienten som slipper vänta och lida i onödan. Vi avsätter och totalt för att öka tillgängligheten inom sjukvården. 9.3.2Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens Att komma tillrätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har tidigare funnits exempel på enskilda avdelningar som har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ett större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats finns men där vårdpersonalen kan sakna rätt kompetens och utrustning. Riskerna att patienter inte får den behandling som egentligen behövs eftersom vårdpersonalen är stressade, inte har rätt information och är överbelastade, kan då förekomma. oroas av att se hur en allt för stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser har ökat. En minskning på ca 400 platser innebär att vi har knappa 25 000 vårdplatser. varav den somatiska korttidsvården utgör ca 20 000, motsvarande 2,7 platser per 1 000 invånare.95 Detta innebär att har en lång väg att gå för att komma tillbaka till toppen med tillgängliga vårdplatser vid en internationell jämförelse. Platsbristen leder inte bara till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen bromsar även akutmottagningens funktion, vilket gör att patienterna får vänta onödigt länge på behandling samt riskerar feldiagnostisering. Patienter i behov av intensivvård tvingas vänta allt för länge, vilket riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att utöka antalet vårdplatser. Psykisk ohälsa drabbar många människor och är ett ständigt växande folkhälsoproblem i . Här ryms allvarliga tillstånd som psykoser och djupa depressioner men även lindriga former som nedstämdhet, stress, oro och sömnsvårigheter. Med fler förebyggande insatser, effektivare behandlingsmetoder och ett bättre omhändertagande skulle det innebära höjd livskvalitet för patienterna och deras anhöriga, samt en stor samhällsbesparing. Problemen som psykisk ohälsa skapar kan för den drabbade leda till djupare problem som missbruk, ätstörningar samt framtida problem, inte bara i skola eller arbete men även gällande familj, vänner och ens självständighet. Det enskilt allvarligaste problemet som förekommer där det finns psykisk ohälsa är självmord, vilket sker i alla åldersgrupper. Detta är tecken på att psykiatrin måste utvecklas och tillgängliggöras efter behov. Den enda åldersgruppen i samhället där självmord inte minskar är bland barn och unga; detta är ett allvarligt problem som måste prioriteras. Inom psykiatrin finns endast drygt 150 vårdplatser för barn och unga i hela och det finns landsting som inte har en enda vårdplats inom psykiatrin för unga personer96. Detta är ett mycket allvarligt problem som vi måste ta tag i. Det är därför viktigt att en snabb och tillgänglig kompetens finns för psykisk ohälsa, även för de närstående till de drabbade. För att möta behovet behövs en utveckling och förstärkning för barn- och ungdomspsykiatrin samt att öppna upp för fler vårdplatser. Vi avsätter och totalt för att bekämpa den psykiska ohälsan. 9.3.4Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar För att uppnå en lyckad behandling av de flesta sjukdomar krävs tidiga insatser. Därför måste vården kontinuerligt arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar . För exempelvis cancer måste det vara en målsättning att upptäcka tumören tidigt, helst innan patienten ens hunnit märka av symptom. Det är en uppgift som kan rädda liv och den enskilt viktigaste faktorn i förebyggande vårdinsatser. De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovstagningar har lett till en minskad dödlighet i bröstcancer och livmoderhalscancer. anser att dessa typer av screeningåtgärder, där symptomfria individer undersöks i förebyggande syfte, ska utökas. Vi förordar en satsning med syfte att introducera fler nationella screeningprogram. Dessa ska följas upp för att kvalitet och deltagande ska kunna värderas och förbättras om så behövs. Samhällsekonomiskt är det en ren vinst, och förutsättningen är mycket bättre än om patienter uppsöker sjukvården med fullt utvecklade tumörer. Vi välkomnar därför initiativ till nya screeningprogram men vill poängtera att det endast bör ske då provsvarens säkerhet håller en mycket hög nivå, såväl för att slippa en falsk säkerhet som för att undvika onödiga ingrepp till följd av falska positiva svar. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi till den proaktiva sjukvården. 9.3.5Obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända Vi förordar även obligatoriska hälsoundersökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta fyller en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbt spridande sjukdomar som inte finns i kan upptäckas och behandlas innan de introduceras till det svenska samhället, vilket minimerar risken för onödiga epidemier. innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början av sitt liv i etablerar en god kontakt med den svenska vården. Vi avsätter och totalt på obligatoriska hälsoundersökningar för nyanlända. En verksamhet i kontinuerlig utveckling som förekommer allt oftare är att sjukvården kommer ut till dem som behöver det. Ett exempel är mobila röntgen som använts i flera av våra grannländer, vilket har visat mycket goda resultat. Att få sjukvård i hemmet skapar en ökad trygghet för patienterna, speciellt för de äldre som har svårt att ta sig till sjukvården själva. Onödiga transporter undviks då sjukvårdspersonalen kan hjälpa patienterna i hemmet, vilket innebär en resursbesparing då den personal som skickas från sjukhuset också är den som ger vård istället för att endast övervaka under transport för att sedan lämna över till ny personal. Dessa mobila verksamheter riktas i första hand till personer i särskilda boenden och hospis, men kan även användas inom kriminalvården, vilket dels innebär kostnadsbesparingar, dels minskar säkerhetsrisker för vårdpersonalen. ämnar rikta ett anslag till att förstärka och utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten vilka vi anser vara det naturliga komplementet till primärvården då vårdcentraler är stängda. Dessa verksamheter kommer att tillgodose befolkningens behov av läkarbesök i hemmen och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer. Det finns vissa orter med ett för litet patientunderlag och svårigheter att rekrytera tandläkare. Detta medför en viss problematik i strävan att upprätthålla en tandvård med god kvalitet. Genom att införa mobila tandvårdsenheter kan invånarna fortsatt vara garanterade god kvalitet på tandvården, oavsett var i landet de bor. Dessa skulle också underlätta för de många äldre och svårt sjuka som har svårt att ta sig till tandvårdskliniker. Då bara resan till tandläkare kan skapa en stor oro händer det att man ignorerar behovet av tandvård alltför länge, vilket i slutändan kan leda till att nödvändig tandvård helt uteblir och hälsan riskeras. Detta kan vi undvika genom att Folktandvården kommer till patienten i stället för tvärtom. Detta gäller såväl skolbarn som äldre i särskilda boenden. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att öka möjligheterna till sjukvård i hemmet. Vårdgarantin är en av de viktigaste satsningar vi har i då en effektiv och utvecklad vårdgaranti ger både vårdgivare och vårdtagare en gemensam trygghet. anser dock att den nuvarande vårdgarantin måste förnyas och utvecklas ännu ett steg samt att de medicinska prioriteringarna måste bli tydligare och viktigare. Vi förespråkar därför ett införande av en medicinsk vårdgaranti efter den norska modellen, vilket innebär att specialist och patient gör en gemensam plan över utredning och behandlingsförlopp. Alla remisser ska värderas av en specialist och vid misstanke om allvarlig eller livshotande sjukdom . Därefter gör specialisten en prioritering inom ramen för en medicinskt grundad vårdgaranti med differentierade väntetider i förhållande till diagnosens svårighetsgrad. Planen bör, så långt det är möjligt, även omfatta rehabilitering och uppföljning. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att öka möjligheterna till sjukvård i hemmet. 9.3.8Vård i livets slutskede När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. För såväl de personer som befinner sig i livets slutskede som deras anhöriga behöver det finnas en genuin känsla av trygghet och säkerhet. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård. Detta ställer höga krav på kompetensen inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vård- och omsorgen. understryker i en rapport att det finns ett behov av kompetensutveckling inom palliativ vård för personalen och att likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet.97 Oavsett var i livet man befinner sig händer det att olyckor och sjukdomar uppstår. Att förlora ett barn är varje förälders mardröm och inom den vanliga vården finns oftast inte tid, kunskap eller utrymme för den lindrande och tröstande vård som ska ta vid när den akuta vården är över. Många föräldrar kan vittna om den ensamhet och utsatthet de känt när deras barn ansetts färdigbehandlat. Vi vill ge utsatta familjer det allra bästa i en extremt svår situation i livet. Döende och svårt sjuka barn och unga ska erbjudas hospis med avancerad vård i livets slutskede i en hemlik miljö där ambitionen är att fylla med liv och att erbjuda stöd till både barnet, föräldrar och syskon utifrån behov. Det har alltid varit målsättning att kunna erbjuda alla svårt sjuka i en fullgod palliativ vård. Vi förordar därför att ett nationellt centrum för palliativ medicin inrättas, där kunskap samlas och där vidare forskning inom vårdområdet sprids. Vid detta centrum ska metoder utvecklas för att därefter spridas, både nationellt och internationellt. Vi avsätter och totalt för att utveckla och stärka den palliativa vården. 9.3.9Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården Ambulanssjukvården har en oerhört viktig roll i omhändertagandet av akut sjuka och skadade patienter. När det gäller patienter som blir utsatta är tiden från skada till att patienten kommer under kvalificerad vård direkt relaterad till överlevnadsmöjligheterna. har tiden från larm till dess att ambulans kommer ökat dramatiskt. Statistik från det visar att ökningen bara överskrider 20 procent.98 menar att det inte är acceptabelt att svårt sjuka och skadade patienter ska vänta på en ambulans och därmed riskera livet. I ett flertal länder finns det lagstadgade tillgänglighetskrav och mål för hur skadade eller svårt sjuka patienter ska nås inom ; i finns det inte några tydliga mål eller krav om hur hög tillgängligheten till ambulanser ska vara. Vi anser att det nu är dags att även vi i tar ett helhetsgrepp på ambulanssjukvården och inför motsvarande lagstadgade tillgänglighetskrav. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att öka tillgängligheten inom ambulanssjukvården. När människor hindras från att göra egna val och leva självständiga liv skapas ohälsa. En stor del av denna ohälsa uppstår på grund av hinder i omgivningen som begränsar aktivitet och delaktighet. För att funktionshindrade ska kunna ta del av samhällets tjänster krävs det ett aktivt arbete med att anpassa lokaler, byggnader, utemiljön och med information för att göra de olika verksamheterna tillgängliga oavsett en individs funktionsförmåga. har identifierat detta behov och anser att tillgänglighetsskapande åtgärder bör stärkas och prioriteras. Många människor behöver under delar av eller hela sitt liv använda sig av olika tekniska hjälpmedel för att aktivt kunna ta del av livet på samma villkor som andra. Det kan handla om allt från rullstolar till hörapparater. Att ge den enskilde mer inflytande över valet av hjälpmedel är positivt eftersom det skapar bättre förutsättningar att möta var och ens behov. Regionernas och landstingens hjälpmedelscentraler har i många fall ett väldigt begränsat sortiment. Detta leder ofta till att personer fastnar med hjälpmedel som inte är optimala eftersom de alternativ som existerar aldrig erbjuds. Personer med funktionshinder vet bäst vilka problem de stöter på och därmed vad som kan underlätta deras vardag. vill öka valfriheten och underlätta vardagen för alla som behöver olika hjälpmedel genom att införa fritt val som ett komplement till den vanliga förskrivningen av hjälpmedel. Exempelvis finns ett flertal satsningar värda att se över för att förbättra vardagen för döva och hörselskadade. Tillgänglighet för individer med denna typ av funktionshinder förutsätter en väl fungerande tolkservice. ställs alltför många döva utan tolk på grund av bristande personella resurser. Tolkning för fritid och rekreation prioriteras ofta lågt, i vissa regioner och landsting prioriteras det bort helt och hållet. Detta drabbar döva hårt, eftersom de utestängs från möjligheten att delta i fritidsaktiviteter. Att kvaliteten på tolkservice varierar kraftigt mellan olika län och regioner är helt oacceptabelt för oss sverigedemokrater. Tolkservicen ska precis som annan välfärd och vård vara väl fungerande och likvärdig i hela landet. Vidare går det att konstatera att förmedlingstjänster för bildtelefoni bara finns , vilket begränsar tillgången till kommunikation. Dylika tjänster bör vara tillgängliga dygnet runt och möjligheterna att använda annan videokommunikation för bildtelefoni bör utvecklas. Även tryggheten för personer med hörselnedsättning kan med rätt satsningar förbättras avsevärt. Brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm ska inte bara höras utan också synas (ljussignaler) och kännas (vibrationer). lever de flesta hörselskadade farligt eftersom de inte kan nås av olika ljudlarm på hotell, allmänna kommunikationer, arbetsplatser eller allmänna inrättningar. Vi ser det som mycket viktigt att lagstiftningen ses över så att tryggheten och säkerheten för människor med hörselnedsättning ökar. Det är mening att stödet till brukarorganisationerna bör stärkas och utvecklas. Dessa organisationer fyller en viktig funktion i att bevaka och föra fram de intressen och krav som personer med ett funktionshinder har. Vi anser att brukarnas organisationer är en stor och viktig resurs och samarbetspartner för region och landsting i arbetet med att förbättra vården och levnadsvillkoren för människor med funktionshinder. Vi avsätter och totalt för att underlätta vardagen för funktionshindrade. är fortfarande negativt inställt till den höjning av högkostnadsskyddet som genomfördes . Höjningen innebar en försvårad situation för många sjuka och äldre som tvingas lägga stora delar av sin disponibla inkomst på dyra läkemedel och sjukhusbesök. Vi återställer högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården respektive för läkemedel. Vi avsätter och totalt för att återställa högkostnadsskyddet.99 De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag.100 Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i detta budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. betraktar pension som huvudsakligen uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker relativt vanliga löntagare. Vår ambition är att kraftigt reducera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension till 2016 genom en successiv höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . ska en genomsnittlig pensionär får sin skatt sänkt med motsvarande . Detta bedöms även leda till högre konsumtion bland landets pensionärer och påverkar således även också sysselsättningen i positiv riktning. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att sänka pensionärernas skatter. För att våra satsningar ska nå de äldre som relativt har det sämst ställt väljer vi, utöver att sänka skatterna för samtliga pensionärer, även att förstärka garantipensionerna. En ogift garantipensionär med full garantipension får därmed en ökad pension med motsvarande redan från det första budgetåret. Effekten på en helt genomsnittlig garantipensionär blir en ökning av den månatliga disponibla nettoinkomsten med . Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016.101 Totalt avsätter vi för att stärka garantipensionärernas ekonomiska situation. 9.4.3Förbättrad livskvalitet för äldre I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med.102 Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. Vi avsätter och totalt för att förbättra livskvalitén för äldre. menar också att det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill vi införa ett statligt stimulansbidrag. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att förbättra maten inom äldreomsorgen. 9.4.5Riktade insatser för att motverka brott mot äldre Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt är att ge information till äldre personer som inte har insatser från äldreomsorgen om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är att öka kunskapen om brott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet till nyckelgrupper såsom personal i äldreomsorgen, individ- och familjeomsorgen och kvinnojouren. För att i en högre grad öka tryggheten samt förebygga våld mot våra äldre föreslår vi ett stimulansbidrag till kommunerna med det tillhörande uppdraget att de ska ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Vi avsätter och totalt för att motverka brott mot äldre. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill även för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka anhörigstödet. I syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, kommer föreslå ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden faktiskt byggs. Stödet föreslås vara kombinerat med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet samt för att skapa en högre grad av gemenskap. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att skapa fler trygghetsboenden. Det finns mycket forskning som visar att ett djur kan medföra goda hälsoeffekter till de äldres livskvalitet.103 Det har visat sig att djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter mindre läkemedel samt har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Bara ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet. föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att snabbt få till stånd en ökning av antalet kategoriboenden med husdjursprofil dit äldre personer ska flytta tillsammans med sina sällskapsdjur när de tvingas lämna det egna hemmet. Vi avsätter och totalt för att skapa fler kategoriboenden med husdjursprofil. Vi har i en mycket väl fungerande och förebyggande verksamhet när det gäller mödra- och barnhälsovården. Detta har inneburit att hälsan förbättrats för småbarn och deras mödrar och det har gett oss världens lägsta mödra- och spädbarnsdödlighet. När det gäller de äldre ser vi ofta exempel på problem som hade kunnat förhindras om det förebyggande arbetet hade varit effektivare. anser därför att ett system liknande mödra- och barnavårdscentralerna men inriktat på seniorer, äldrevårdscentraler, skulle kunna leda till en effektivisering av vården som därefter kan ge stora hälsovinster för en stor del av befolkningen. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stimulera ett system med äldrevårdscentraler. Rett Center bedriver ett nationellt kunskapscenter där all fokus ligger på de bakomliggande faktorer och symptom hos Retts syndrom som är en sällsynt men svår neurologisk störning. har den svenska staten gått in och stöttat Rett Center ekonomiskt, vilket har bidragit till att forskningscentret har utvecklats. Anslaget är dock inte permanenterat, vilket innebär att Rett Center aldrig kan starta upp större forskningsprojekt som innebär kontinuerliga kostnader. ser det därför som en viktig satsning att dels höja anslaget för forskningsutvecklingen på , dels fastställa att anslaget ska ges på flerårig basis. Vi avsätter och totalt för att stärka kunskaperna kring Retts syndrom. 9.5.1Nationella riktlinjer för vård av barn och unga placeras omkring 12 000 barn och ungdomar utanför sitt hem i landets samhällsvård.104 Denna verksamhet lider fortfarande av stora brister vad gäller att förebygga, upptäcka och åtgärda missförhållanden. Utgångspunkten måste vara att så många som möjligt bor kvar med sina närstående, men när det uppstår en situation som inte tillåter detta måste det finnas en väl fungerande samhällsvård som agerar direkt. Bristen på tydliga nationella riktlinjer är en stor del av grundproblemet, framför allt behöver det ställas högre krav på utförarna vad gäller kompetens, specialisering och kontroll. Det är av stor vikt att personalen har en adekvat utbildning, att vården har en tydlig inriktning och att registerkontroll görs på samtliga i samband med anställning och förordnanden. De krav som finns på tillgången av läkare och psykologer behöver skärpas för att få en bra balans mellan behov och tillgång på personal. vill fördubbla antalet inspektioner av HVB, Sis och LSS-hem för att säkerställa tryggheten. Det finns ett stort behov av eftervård och det ska därför kunna erbjudas i högre grad . Vi avsätter och totalt för att stärka kvalitén i vårdnadsutredningarna.