ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Kr277 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur systemet med tv-avgift kan moderniseras. Tv-avgiften, som i folkmun går under namnet tv-licens, är tänkt att betalas av alla dem som innehar en eller flera tv-apparater. , och Utbildningsradion är tre institutioner i vilka många människor får sina nyheter från. Avgiften för att få titta på tv i vårt land infördes då medievärlden såg helt annorlunda ut . Statlig television var länge den enda leverantören av rörliga bilder till hemmet, och kunde tv-avgiften anses vara motiverad. Utvecklingen har förändrat förutsättningarna för det gamla licenssystemet. presenterade sitt förslag om en ny radio- och tv-avgift. Avgiften ska utformas som en tv-skatt. Enligt Public service-kommitténs förslag behöver alla betala en procent av den beskattningsbara förvärvsinkomsten i radio- och tv-avgift. Men högst för en inkomst som motsvarar ett visst antal prisbasbelopp för att inte avgiften ska bli för hög. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna från politiska och ekonomiska intressen. Det grundläggande syftet bakom public choice-kanalerna är att alla medborgare ska få tillgång till ett brett och mångsidigt tv-utbud av hög kvalitet i alla genrer. Public choice-kanalerna utgör en viktig del av programutbudet. Dock finns det många argument mot en tv-avgift. Det viktigaste är sannolikt att den som inte vill se de så kallade public choice-kanalerna ändå tvingas betala en avgift. Det är även omöjligt att knyta licensavgiften till en viss apparat eftersom det via bredband och mobil teknik sker en sammansmältning av tv:n, datorn och mobiltelefonen. Tekniken är inte statisk utan förändras och uppgraderas regelbundet, vilket har gjort att tv-licensens förutsättningar gradvis har blivit föråldrade och kan ifrågasättas. bör därför tillkännage för regeringen att tv-avgiften behöver moderniseras.
mot · H002Kr279 · 2012-09-26 00:00:00 — Upphandling av tv- och radioprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör upphandla delar av tv- och radioprogrammen i allmänhetens tjänst. För inte så längesedan hade endast statlig radio och tv. ser det annorlunda ut, och hushållen kan såväl genom datorn i hemmet som genom ett bredare kanalutbud se och höra flera olika tv- och radiokanaler. Genom en ökad pluralism i medierna får vi som bor i många olika nyhetsvinklingar och aspekter av händelser. Genom att vi även har tillgång till nyhetsmedier från andra länder skildras ett bredare perspektiv än vad som var möjligt att tillgodogöra sig. Inom många olika samhällssektorer är det en naturlig process att upphandla varor och tjänster till den offentliga sektorn. Politiker ställer krav på vad som ska upphandlas, och sedan får företag lägga anbud i enlighet med principerna för offentlig upphandling. Vi menar att tiden nu är mogen för staten att upphandla delar av samhällsprogrammen och nyhetsförmedlingen i radio och tv i . Vi politiker kan besluta om kriterier, och mediebolagen kan i högre utsträckning lägga anbud i fri konkurrens med varandra. Större upphandling ger större mångfald och en större arbetsmarknad för journalister att ta del av som vi får en större pluralism inom medieområdet i . Genom att upphandla samhällsprogram och nyhetsförmedling får vi en ännu bättre radio och tv i allmänhetens tjänst. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Kr281 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling. och är kanske starkaste varumärken. Det är därför glädjande att regeringen har beslutat att bidra till driften av ett nytt Nobelcenter. Centret ska bland annat rymma ett . Tanken är bl.a. att utveckla museiverksamheten till en nationell och internationell mötesplats där vetenskap, humanism och litteratur i anda är det centrala. På i står Nobelprisen och dess betydelse för världen i centrum av verksamheten. Men det finns ytterligare en viktig plats som bevarar och berättar om ; i . I fokuseras på som person och historien som ligger bakom Nobelprisens tillblivelse, Nobels testamente och dess intentioner. På Björkborns herrgård i , där bodde av sitt liv, är berättelsen om levande eftersom den berättas i en autentisk miljö. Här finns också laboratorium där en rad olika utvecklingsprojekt genomfördes. i som finansieras helt utan statliga medel är ett viktigt komplement till i eftersom museerna har olika inriktningar och delvis berättar om olika delar av liv. På detta sätt ger de en komplett och intresseväckande bild av och hans verk. bör, liksom i , ses som en nationell angelägenhet. Regeringen bör överväga möjligheten att bidra till fortsatt utveckling och drift av i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Kr282 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att byggnadsminnesförklara radiobunkern. Svensk radiohistoria börjar med radiobunkern i , en radiostation som anlades av armén och som var avsedd för radiokommunikation inom . byggdes stationen ut och blev en för tiden kraftig betongbunker i två plan som skulle utgöra ett skydd mot dåtidens vapensystem. Ursprungligen skulle radiostationen säkerställa kontakterna mellan rikets ledning och . Men den kom snabbt att spela andra viktiga roller. Under var verksamheten omfattande med bland annat utväxling av ca 7900 krigsfångetelegram. Efter kriget blev radiotrafik till och från fartyg en omfattande verksamhet liksom utväxling av telegram från Sveagruvan på samt som sjöräddningscentral. Anropssignal var RADIO. skedde den första rundradiosändningen i härifrån och övertog ansvaret för radiosändningarna från radiobunkern. upphörde all verksamhet från radiobunkern. Radiobunkern utgick ur krigsorganisationen 1985. Radiobunkern är en historiskt mycket viktig del i svensk radiohistoria då den spelat så mångfacetterade roller och inte minst för att det var där svensk rundradio började sändas och vidareutvecklas. I motsats till andra delar av är inte radiobunkern byggnadsminnesförklarad. Den ägs av som inte vill behålla ansvaret. Rivningshotet vilar över radiobunkern. Ideella krafter kämpar för att göra bunkern känd, bevara och rusta upp den. Bunkern kan utgöra en del i turistprojektet rum och bli en viktig del i den allt betydelsefullare besöksnäringen i . Därför bör staten se över förutsättningarna för att byggnadsminnesförklara radiobunkern.
mot · H002Kr285 · 2012-09-27 00:00:00 — Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö. Så inleds den första paragrafen i kulturminneslagen. Kulturvård är viktigt och det är få som motsätter sig den höga ambition som håller på området. Att få kulturvården att samverka bättre med det omgivande samhället är däremot viktigt. Vid exploatering av mark inför byggnation eller utökning av verksamhet ställs många intressanta projekt på spel, eftersom kostnaderna för arkeologiska utredningar är höga och tiden från ansökan till genomförande kan vara orimligt lång. I till exempel finns ca 60 000 kända fornlämningar. Det är därmed ett av rikaste län, sett till antal fornlämningar. Detta är naturligtvis en riktig skatt, inte minst för kulturhistorien och turismen, men i samband med att östgötska företagare vill utöka sin verksamhet är den kulturella rikedomen mest till förfång. Många företagare uttrycker det absurda i situationen att de ska stå för en kostnad som de sedan inte kan få någon som helst nytta av. Många nyinvesteringar och potentiella företagsutvecklingar blir därför aldrig av, vilket är ett allvarligt hot mot bland annat antalet arbetstillfällen, inte minst på landsbygden. Än allvarligare är att signalerna till detta till och med kan leda till att enskilda bryter mot lagen. En översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar är därför viktigt att genomföra. I synnerhet som rapporten från Brå (Brott under ytan. ) slår fast att de flesta brott mot fornminneslagen beror på slarv vid jord- och skogsbruk eller annan exploatering av mark. Skälen anges vara okunskap, tidspress och effektivitetskrav. konstaterar att myndigheterna måste bli bättre på att samarbeta med markägare och exploatörer genom bättre information och tydlighet om vilka regler som gäller. Detta är säkert nog så viktigt, men att kostnadsansvaret också är en viktig faktor i sammanhanget kan ingen bortse från. Med hänvisning till ovanstående bör därför ge regeringen tillkänna behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar.
mot · H002Kr300 · 2012-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över möjligheterna att bidra till restaureringen av förintelselägret i och att underlätta för elever och lärare att göra studieresor dit. En plats som innehåller 155 byggnader, 300 ruiner och stängsel med 3 600 tegelpelare kräver självklart mycket underhåll. De mark som utgör minnesplatsen efter koncentrationslägren fordrar ständig skötsel, restaurering och konservering. Det senare gäller inte minst de 80 000 skorna, de 3 800 portföljerna, de 460 proteserna samt andra personliga tillhörigheter som de mördade lägerfångarna lämnade efter sig. Det samma gäller de 48 dödsregisterböckerna, de 248 rapportböckerna från polisen och Waffen-SS, de 64 registren från det rashygienska institutet och de ca 8 000 breven från lägerfångarna. Själva lägren och deras byggnader håller stegvis på att falla sönder tillsammans med fångarnas efterlämnade tillhörigheter. Detta är bekymmersamt eftersom lägren bör bevaras för att påminna oss och kommande generationer om hur 13 miljoner människor miste livet i nationalsocialisternas koncentrationsläger. Av dessa var 5,36,3 miljoner judar, 2,5 miljoner kristna polacker, 3,3 miljoner sovjetiska krigsfångar och 200 000500 000 romer. Dessutom dog stora grupper av t.ex. handikappade, motståndsmän, homosexuella och Jehovas vittnen. Den viktigaste och värsta platsen i Förintelsens historia är just där 1,5 miljoner människor miste livet. av kostnaderna för att bevara dessa minnesmärken har täckts av polska staten, och först kom det första bidraget från utlandet. behövs dock en investering på , vilket fått flera länder att vakna upp och inse vikten av att bevaras för eftervärlden. Regeringen har visserligen gått in med medel, efter en skriftlig fråga i riksdag från undertecknad. Detta är mycket positivt. Men bör även se över möjligheterna att långsiktigt bidra till restaureringen av . reser många svenskar, inte minst lärare och skolungdomar, ned till kontinenten för att besöka de historiska förintelse- och koncentrationslägren från Tredje riket för att påminnas om att det för inte alls länge sedan begicks ofattbara övergrepp emot individer och särskilda folkgrupper i vår del av världen. För att ge fler ungdomar och lärare möjligheter att besöka platser som , bör regeringen också undersöka möjligheten att avsätta medel i en fond, som exempelvis Forum för levande historia kan förvalta, varifrån skolor kan söka medel för studieresor.
mot · H002Kr301 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergslagen. Landskap, minne och människa är ord som hör ihop. Den europeiska landskapskonventionen vill nu lyfta fram och få igång arbetet runt dessa ord. Det är begrepp som passar även ett . Stiftelsen har verkat . Verksamheten började som ett museiexperiment, ett gränsöverskridande närverksprojekt, men har allt eftersom åren gått utvecklats till en stark samarbetsorganisation (Stiftelsen ) mellan sju kommuner och två län: och kommuner i samt , , , och i . I nätverket ingår även två länsmuseer: och samt numera även en turistorganisation, Westmanna Turism i . Stiftelsens ändamål är bl a att stärka bygdens identitet och klargöra Bergslagens särart samt verka för en utveckling av Bergslagen till attraktivt besöksmål, att spela en aktiv roll i det lokala kulturlivet och att skapa nya dimensioner av Bergslagens industrilandskap. Bergslagen är ingen byggnad med samlingar av föremål. Det är ett museum utan väggar uppbyggt kring en rad välbevarade och viktiga sevärdheter i Bergslagen, som berättar om människors liv och arbete genom tiderna. Bergslagen sträcker sig över ett förhållandevis stort geografiskt område. Det är mer än mellan Säfsnäs i nordväst till i söder. Besöksmiljöerna uppvisar olika teman, exempelvis hyttor, smedjor, och gruvor men också bergsmansgårdar, kraftverk och konstutställningar. Allt bevarat för att ge besökaren insikt i hur järn har brutit bygd i Bergslagen. Miljöerna är av stort industri- och kulturhistoriskt värde och intresse och binder samman nutidens befolkning med Bergslagens unika historia. Inte minst för skolorna i området är Bergslagen en stor och identitetsskapande kunskapsresurs. Rent organisatoriskt är Bergslagen en liten verksamhet med stöd av ideella krafter. Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistverksamheten. Ekonomin bärs av stiftarnas årliga fasta bidrag, men för att kunna finansiera verksamheten har tidigare också medel erhållits ur statliga fonder och från EU. Bergslagen är vid det här laget en välkänd och uppskattad verksamhet med många besökare och har även tilldelats internationella utmärkelser. Museet ingår i såväl ett nationellt som ett internationellt nätverk av ekomuseer. Det är av största vikt att ytterligare kunna utveckla museet med tanke på det kulturhistoriska värdet samt betydelsen för kommunerna och deras besöksnäring. är och bör också vara ett verktyg i arbetet med landskapets minne. För att medge möjlighet till långsiktig planering och utveckling bör Bergslagen få bättre möjligheter att fortsätta sin ovärderliga verksamhet. Att lyfta fram och synliggöra historien och grunden till vårt samhällsbygge är en god inteckning .
mot · H002Kr305 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottens sociala ansvar. talar man om idrottens potential för att göra till ett mer jämställt, integrerat och tryggare samhälle. Faktum är att 3,5 miljoner svenskar på olika sätt är engagerade inom idrottsrörelsen. Idrotten ger ungdomar mer än bara bättre flås och förmåga att sätta en boll i krysset. Mitt i det roliga under lagträning, och peptalk i omklädningsrummen händer något med våra unga. Värderingar och normer förmedlas och befästs. är det positiva normer. Man får inte använda boxningskunskaperna utanför ringen. Man kämpar tillsammans som en del av ett lag lika mycket i livet som på fotbollsplan. Man spelar inte fult eller fuskar, varken i ridstallet eller i skolan. Framgångsrika idrottare, tränare och kompisarna i klubben ger förebilder och lotsar ungdomarna mot vuxenlivet. Så kan det se ut. Idrotten blir då ett viktigt skyddsnät, extra viktigt för den som riskerar att hamna snett i livet. Många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar inte bara genom att lära barn och unga värderingar och normer, utan också genom att fungera som en stöttepelare till barn som har det svårt i livet. Detta är positivt och något som vi värdesätter , men som borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar socialt ansvar. Därför borde det sociala ansvaret vara bidragsgrundande när föreningar erhåller stöd från statliga myndigheter.
mot · H002Kr342 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-licensen. Tv-licens infördes och infördes färgtillägg för dem som hade en färg-tv-apparat. Statlig television var länge den enda leverantören av rörliga bilder till hushållen. kunde möjligen tv-avgiften anses vara motiverad. och licenssystem är dock onekligen i strid med tidsandan och medievärlden vi lever i . Det pågår en spännande teknikutveckling och internet har radikalt förändrat våra medievanor. Mobiltelefonen är en viktig uppkopplingsenhet där man kan ta del av tv, radio och internet i ett enda redskap. är det lika självklart att se sin favoritkanal på sin dator eller ipad som på tv. Den traditionella tv-apparaten är på väg att ersättas av en internetmottagare där alla enkelt och snabbt kan ta del av hela världens tv-utbud. Ett annat argument mot tv-licensen är syftet för dess tillkomst, public service-kanalerna. Svensk public service producerar mängder av program och nyheter som ska vara obundna från politiska och ekonomiska intressen. Det grundläggande syftet bakom public service-kanalerna är att alla medborgare ska få tillgång till ett brett och mångsidigt tv-utbud av hög kvalitet i alla genrer. Men även den som inte vill se dessa så kallade public service-kanaler tvingas betala en avgift. Endast och får ta del av intäkterna från tv-licensen. Inga andra medieföretag får ta del av skattepengar. Den senaste definitionen av en avgiftspliktig mottagare är följande: Sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändningar eller vidaresändningar av tv-program, även om utrustningen också kan användas för andra ändamål. Det kan inte anses som rimligt att en person som har en dator för att betala räkningar och läsa e-post ska tvingas betala en tv-licens. Eftersom de flesta digitala mottagarna även kan sända tv kan lika gärna tv-licensen slopas och i stället betalas antingen via reklamintäkter eller via skattsedeln. Detta ifrågasätter dagens tv-licenssystem och pekar på att förutsättningar gradvis har blivit föråldrade och kan ifrågasättas. Om de statliga public service-kanalerna ska finnas kvar i den nya tekniska och digitala miljön som är dagens verklighet behöver regeringen se över hur framtidens public service ska finansieras.
mot · H002MJ203 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det måste göras en uppföljning av att de förpackningar som innehåller livsmedelsprodukter är försedda med innehållsförteckning på svenska i läsligt format enligt de lagar och regler som finns. För många människor är det irriterande att stå i livsmedelsaffären och försöka se vad som står på förpackningen. Texterna är ofta så minimala att de inte går att läsa ett problem som definitivt inte bara möter äldre eller synsvaga personer. För den som är allergiker kan det betyda skillnad mellan liv och om inte död så åtminstone en oönskad anafylaktisk chock. Att kunna läsa sig till vad produkten innehåller innan man äter av innehållet är oerhört viktigt för att kunna undvika allergichock. Konsumenter och uppmärksammade problemet . De gjorde en lista på livsmedelsprodukter som brister. Där finns många exempel på alltför liten text, färgad text på bakgrund som inte går att läsa och blanka förpackningar som skrynklar. Det borde vara en självklarhet för alla förpackningsproducenter, liksom för de som tillverkar livsmedel och godis, att ha en tydlig innehållsdeklaration. Texten bör dessutom finnas på landets eget språk där produkten säljs. När listan följdes upp visade det sig att flera av de utpekade livsmedelsproducenterna hade tagit till sig en del av kritiken. De har dock valt att vänta tills införandet av EU:s informationsförordning är tvingande. Beteendet är oacceptabelt för svenska konsumenters liv och hälsa. Regeringen måste därför se till att den lagstiftning som finns efterföljs. Förpackningsproducenterna och livsmedelsproducenterna måste tillsammans ta sitt ansvar för tydliga innehållsförteckningar i läsligt format, och se till att de dessutom är tryckta på material som underlättar läsningen. En uppföljning av lagen måste ske, så att företagen tar sitt ansvar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002MJ204 · 2012-09-19 00:00:00 — Symboler på förpackningar för att underlätta källsortering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om symbolmärkning av förpackningar för att förenkla källsortering. I finns en i grunden positiv inställning till källsortering och återvinning. bidrar många kommuner till miljömedvetenheten genom väl utvecklade system för invånarna att sortera sina sopor. måste man dock som konsument vara något av en materialexpert för att sortera rätt. Tyvärr säljs alltför många produkter utan anvisningar på förpackningen om hur de ska sorteras och återvinnas. Svårigheterna vid återvinningscontainern får många att sortera fel eller att avstå från källsorteringen. Vi bör därför ta ytterligare steg för att förenkla och underlätta hanteringen. Det är producenterna som har ansvaret för förpackningarna. betonar mycket riktigt deras ansvar för hur förpackningarna är utformade när det gäller materialet som används och hur lätt det är att återvinna. Här är det emellertid också viktigt att underlätta för de konsumenter som för förpackningarna vidare i återvinningssystemet. Vi föreslår därför att producenterna märker sina förpackningar med tydliga symboler i kombination med olika färger. Märkningen på förpackningen är tänkt att visa vilken behållare den ska läggas i. Till exempel kan en gul kartongsymbol betyda pappersförpackning och en blå tidningssymbol betyda tidningspapper. Ny teknik kan utnyttja ett sådant system för så kallad optisk sortering som bygger på att avfall i olikfärgade påsar sorteras maskinellt. används ett system med framgång i bland annat och . Med vårt förslag kan konsumenten enkelt sortera förpackningen i rätt avfallspåse, så att den med hjälp av framtidens återvinningsteknik kan återvinnas. tar upp optisk sortering och nämner fördelar jämfört med andra nya sorteringssystem, som att kommunerna kan använda sin befintliga fordonspark och att ingen ombyggnation krävs hos konsumenterna. Även om investeringskostnaderna kan bli höga för kommunerna ser vi betydelsen av modern källsortering för ett hållbart samhälle. bör vara ett föregångsland på miljöområdet. Ett införande av symbolmärkning för förenklad källsortering är ett led i arbetet att nå de av uppsatta miljömålen, med ökad återvinning av allt slags avfall. Med utgångspunkt i producentansvaret bör vi i utveckla ett sådant system och verka för att motsvarande symbolmärkning införs i övriga . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002MJ205 · 2012-09-20 00:00:00 — Trädesstödet i kommande programperiod inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta trädesstödets utformning för att tydligare främja aktivt brukande före passivt ägande i kommande programperiod av EU:s jordbruksstöd. Jordbruksstödet till markägare för att lägga sin mark i träda tillkom då det rådde en överproduktion av livsmedel inom EU-området. Vi är alla väl medvetna om att världen står inför en befolkningstillväxt och därmed också ett växande behov av livsmedel för vår försörjning. Därför känns det angeläget att produktiv mark är tillgänglig för produktion och att trädesläggning enbart sker som en del i ett växelbruk och inte är en permanent åtgärd som berättigar till EU-stöd. I den ekologiska odlingen ingår träda som en del av odlingsprocessen då träda tillämpas som en period för jordförbättring med odling av gödningsväxter för kommande grödor. Vi har besökt lantbruk som för att utvecklas är beroende av att arrendera all öppen odlingsbar mark i gårdarnas omgivningar. De är ofta ensamma som lantbruksföretag att aktivt bruka markerna i flera socknar. Men dagens arealstöd från EU kan skapa problem. En passiv markägare kan av bekvämlighet, i stället för att arrendera ut sin mark till en aktiv brukare, låta marken ligga i träda, år , och erhålla EU-stöd, så kallat trädesbidrag, för arealen. Stöd för långvarig passivitet kan knappast ha varit avsikten då stödet för trädesläggning infördes och så heller inte . Dagens EU-regler för trädesbidrag leder till att flera passiva markägare finner det enklare att ansöka om och erhålla ekonomisk ersättning från EU än att förhandla fram ett arrendeavtal med en aktivt brukande granne. Inför den nya programperioden bör riskerna med att EU-stöden konkurrerar ut aktivt brukande beaktas, så att inte detta slöseri med brukbar mark fortgår framöver. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att beakta trädesstödets utformning, för att tydligare främja aktivt brukande före passivt ägande under den kommande programperioden av EU:s jordbruksstöd.