ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N322 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av strategiska exportutvecklingsprogram. är ett av världens mest exportberoende länder. av vår BNP kommer från exporten. Historiskt har vårt näringsliv haft en stor förmåga att blicka utanför landets gränser och en förmåga att exportera varor och tjänster till gagn för vårt land som helhet. Vår industri som till stor del bygger på våra råvaror kan sägas vara den som visade vägen. I en allt tuffare global konkurrens gäller det att alltid ligga i framkant och att kunna blicka ut över nationsgränser och att se kommande behov. Det blir en allt mer komplex samverkan mellan produktion, tjänster och innovationssystem. Många branscher sammanflätas i allt mer tekniska och komplexa lösningar. Tillväxt är allt mer beroende av interaktionen mellan gammalt och nytt, samverkan inom och mellan branscher, där design kan vara en brobyggare mellan teknologi och kultur samt mellan idéer, utförande och affärer. Det kan vara svårt att definiera en bransch. För att lyckas är den svenska modellen med samarbete mellan det privata och det offentliga avgörande, särskilt för ett litet exportberoende land som . Strategiska exportutvecklingsprogram (SEUP) som sträcker sig över gamla branschgränser som utarbetas i samverkan mellan politik, näringsliv, akademi och fackförening är framsynta och exportbefrämjande. Gemensamma förutsägbara spelregler ger styrka och riktning, konkurrensfördelar för vårt näringsliv och vårt exportberoende land. Med anledning av anförda synpunkter föreslås att regeringen tar initiativ i enlighet med ovan framhållna mening.
mot · H002N327 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att likställa skrothandel med handeln med ädla metaller. Stölderna av mindre ädla metaller har ökat lavinartat i takt med att råvarupriserna stigit. kostar stölderna av koppar från den svenska infrastrukturen samhället i reparationer, försenade tåg, brutna telefonlinjer m.m. Till det kommer kostnader för byggnader som blir av med stuprör och tak. Listan kan göras oändlig. Att patrullera med vakter är en lösning för att sätta stopp för problemen, men blir dyrt. Men varje meter koppartråd går inte att bevaka och frågan är om det egentligen borde behövas. Är det rimligt att kräva att kyrkor ska anlita vaktbolag för att deras egendom inte ska vandaliseras? Ett sätt att angripa problemet från andra hållet är att fundera över vart den stulna metallen tar vägen. Om ingen kan köpa stulna varor finns det heller ingen marknad för stölderna. Det är därför dags att se över reglerna som gäller för skrothandel. När det gäller handel med ädla metaller finns fler regler som minskar risken för att oseriösa handlare obehindrat kan handskas med stöldgods. Den som handlar med ädla metaller måste ha tillstånd och stå under myndigheternas tillsyn. Det krävs också legitimation av alla som vill sälja ädla metaller och att denna registreras. Det går inte att gå in på en pantbank och lösa in guldsmycken utan att du måste visa legitimation. Varför ska inte samma krav ske om du lämnar in koppartråd? En lista över allt inkommet gods skickas till polisens godsrotlar och med dagens teknik är det en enkel sak att inkludera bilder. Det inköpta godset ska sedan ligga innan det får bearbetas, förändras, smältas ned eller säljas vidare. Allt för att polisens godsrotel ska kunna jämföra det inkomna godset mot inkomna stöldanmälningar. De här reglerna finns redan för företag som handlar med ädla metaller och rutinerna är upparbetade hos polismyndigheterna runt om i landet. Att införa det även för skrothandel blir visserligen en mindre merkostnad för skrothandlare och polis, men hindrar att samhället förlorar mångmiljonbelopp med dagens situation.
mot · H002N328 · 2012-09-26 00:00:00 — Nationellt mål för biogas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt mål för biogasen i syfte att öka tempot i arbetet med att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Med siktet inställt på en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 måste mycket fokus läggas på hur en snabb omställning av bilparken kan stimuleras ytterligare. Regeringens olika initiativ signalerar hur högt prioriterad denna fråga är, och mycket görs redan i syfte att minska transportsektorns negativa miljöpåverkan. Regeringen har i årets budget ytterligare stärkt insatserna för ökad biogasproduktion i med ytterligare 280 miljoner till 2016. Biogas är mycket resurssmart eftersom det på ett effektivt sätt bidrar till att sluta kretsloppen genom att både minska beroendet av fossila bränslen, som därmed leder till direkt positiva effekter för miljön, och ger stora möjligheter till utveckling och tillväxt på landsbygden. Denna vinnvinn-situation genom satsning på biogas borde ges ökat tempo. En sådan åtgärd skulle kunna vara att genom att upprätta ett nationellt mål för biogasen tydliggöra för alla såväl intressenter, producenter som konsumenter att biogasen har en viktig roll i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem.
mot · H002N337 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den statliga innovationspolitiken bör utformas så att regionala innovationsmiljöer stärks. behöver kraftsamla för att fortsätta utvecklingen och bekräfta sin världsledande position inom flera nu redan framgångsrika forskningsområden. Det kan gälla t.ex. i inom fordonssäkerhet eller att stärka positionerna inom klinisk forskning. Denna kraftsamling bör ske regionalt där klustren finns. Arbetsmarknaden är regionaliserad. Då bör även innovationspolitiken utformas efter en motsvarande regional logik. Studenter, forskare och entreprenörer ska få tillgång till mötesplatser vid högskolor, universitet och teknikparker som verkar regionalt för att tillsammans växla upp internationellt konkurrenskraftiga idéer. Statens roll blir att vara medspelare i dessa regionala innovationsmiljöer, inte enbart administratör av hundratals bidragsansökningar till icke gångbara förslag. har prövat en modell för regional innovationspolitik och många vittnar om att man därmed får ut mer av såväl lokala idéer som statlig medfinansiering. Detta genom att innovationspolitiken formats i ett regionalt sammanhang och samarbete mellan de olika västsvenska Science Parks som Innovatum, , , , och Navet och med högskolorna i , , , , SLU, GU och som självklara samverkande aktörer. Men systemet haltar så länge staten och näringslivet inte ser detta regionala management som en generell möjlighet i hela landet. Därför bör den statliga innovationspolitiken tydligare regionaliseras och utformas på ett sätt som stärker regionala innovationsmiljöer till gagn för lokala idéer som ligger och gror och till gagn för att våra samlade resurser används på ett smart och effektivt sätt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002N346 · 2012-09-26 00:00:00 — Utrikesfödda företagares betydelse för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utrikesfödda företagares betydelse för . Utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Ungefär 1 600 utrikesfödda har valt att flytta till och starta eget företag i länet. startades 140 helt nya företag av personer med utländsk bakgrund i . Småföretagande är ett av de bästa sätten att integreras i det svenska samhället, oavsett om man blir egenföretagare eller börjar som anställd. Småföretagen skapar flest jobb och har nio av tio jobb skapats i just småföretag med färre än 50 anställda. En rapport från () visar att det tack vare de utrikesfödda företagarna skapas över 1 300 jobb i . De vanligaste branscherna är hotell och restaurang, handel och olika typer av tjänster, såsom exempelvis städföretag och byggföretag. Detta mycket tack vare att alliansregeringen infört RUT- och ROT-avdragen. Debatten om invandring tenderar ibland att vara uppbyggd på felaktiga argument som baseras på myter och fördomar. Fokus borde i stället ligga på alla entreprenörer som väljer att flytta till , startar företag och därmed också skapar jobb i och i . Enligt rapporten från går över 580 000 utrikesfödda till jobbet . I är siffran 8 300, som bidrar till den svenska välfärden. Det är en viktig resurs för hela samhället och för arbetsgivarna. I ett rundabordssamtal som hölls med utrikesfödda företagare i framkom många synpunkter och förslag till hur det kan bli enklare att starta och driva företag i . Man var överens om att det viktigaste är att lära sig det svenska språket och den svenska kulturen när man kommer till . Det bör finnas möjlighet att läsa svenska på kvällstid och så att man kan arbeta vid sidan av studierna. Det framkom också att det är stora problem med finansiering vid start av företag och vid en så enkel fråga som att kunna öppna öppna ett konto i en bank. Det finns även ett behov av att översätta information från myndigheter till olika språk för att underlätta för nya utrikesfödda entreprenörer att snabbt kunna starta sitt företag. Det finns runt om i landet som är specialiserade på att hjälpa människor att starta företag och de borde ges ett särskilt uppdrag att hjälpa utrikesfödda att starta företag. borde också ges ett tydligare uppdrag att hjälpa till med finansering av företag som startas av människor med små resurser oavsett bakgrund. Vidare borde staten ställa krav på kommunerna att bedriva sfi-undervisning och så att man kan kombinera arbete med svenskundervisning. Det finns fortfarande negativa effekter av att gå från bidrag till egen försörjning, och här är det viktigt att se över trygghetssystemen så att den som har en god idé kan förverkliga den och starta sitt företag utan att riskera försörjningen till sin egen familj. Det vore önskvärt att regeringen beaktar de synpunkter som givits i motionen och gör en översyn kring frågan om utrikesföddas möjlighet att starta och driva företag i .
mot · H002N347 · 2012-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge tillstånd för byggandet av testreaktorn vid . Kärnkraften är en viktig del i arbete för att uppnå de klimatmål som gemensamt har satts upp inom EU. Tillsammans med vattenkraften är kärnkraft det mest framträdande energislaget i den svenska energiproduktionen. Det är tillåtet för reaktorägare att ersätta gamla eller utveckla befintliga reaktorer samt forska kring ny kärnkraft. Då nuvarande kärnkraft inom inte en alltför avlägsen framtid kommer att behöva ersättas är det viktigt att vi besitter god kunskap och kan fatta så bra beslut som möjligt. Ett av de forskningsprojekt kring nya reaktorer är projektet som en forskargrupp vid () i driver. Med förhoppningen att skapa fjärde generationens kärnkraft vill forskarna bygga en testreaktor vid . Testreaktorn skulle ge möjlighet till forskning och utbildning. Electra, som testreaktorn heter, ska kylas av flytande bly, vilket minskar risken för härdsmälta som bly är ett bra strålskydd. I och med kylningen med bly kommer reaktorn att använda en ny sorts bränsle som har en högre värmeledningsförmåga än dagens bränsle. Detta innebär att det gamla bränslet som förvaras i en bassäng i i väntan på för djupförvar istället skulle kunna återanvändas vilket, enligt forskarna, betyder att vi inte behöver bryta nytt uran . För att kunna genomföra byggandet av testreaktorn finansierat av externa aktörer behöver forskargruppen tillstånd från regeringen enligt kärntekniklagen och eventuellt från miljödomstolen enligt strålskyddslagen. För att ska ligga i framkant när det kommer till forskning på framtidens reaktorer är det viktigt att regeringen ser över möjligheterna att ge tillstånd till byggandet av testreaktorn .
mot · H002N348 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ytterligare översyn av de sociala företagens ställning och villkor. De sociala företagens möjligheter att erbjuda meningsfull sysselsättning för personer som har stora svårigheter att hitta och behålla ett arbete har inneburit att arbetssökande med särskilda behov i ökande utsträckning kunnat erbjudas en plats i dessa företag. Företagsformen för sociala arbetsintegrerade företag kan vara ideell förening, ekonomisk förening, aktiebolag eller en kombination av dessa. gav regeringen fyra myndigheter i uppdrag att ta fram förslag på hur sociala företag skulle kunna bli en viktig aktör i arbetet med att ge stöd och hjälp åt personer att komma in i arbete och sysselsättning. Myndigheternas programförslag () identifierade en rad hinder för socialt företagande. Det handlade bland annat om bristande samordning mellan olika försörjningssystem, oklarheter och hinder i offentliga regelverk, svårigheter att deltaga i offentliga upphandlingar, men också ett stort behov av information, rådgivning och affärsutveckling. Andra hinder som framkom gällde finansiering och kapitalförsörjning. Med utgångspunkt från de förslag som myndigheterna lämnat beslutade regeringen om en handlingsplan för arbetsintegrerade sociala företag. Det har skett en ökning av både insatser och sysselsättning hos sociala företag för personer med funktionsnedsättning. Antalet deltagare är dock fortsatt lågt. Det har inte heller gjorts så många studier på området varför det är svårt att dra långtgående slutsatser om verksamhetens effekter. Möjligheterna för företagen att erbjuda anpassade arbetsuppgifter i en miljö som är väl lämpad för arbetstagaren med särskilda behov är dock allmänt omvittnat. Enligt gällande regelverk kan lönebidrag eller lönestöd lämnas för personer anställda i arbetsintegrerade sociala företag. För personer med väsentligt inflytande på verksamheten kan ett lönebidrag inte lämnas. menar att detta rimmar illa med själva utgångspunkten att de som arbetar där också skall vara delaktiga i styrning och planering av verksamheten. Arbetsförmedlingen har också framfört att regelverket bör ändras så att även verksamma inom ett socialt företag kan få anställning med lönestöd trots att de är verksamma inom denna företagsform. Behovet av att ytterligare se över de sociala företagens ställning och villkor är viktigt för att kunna tillvarata allas möjlighet till arbete och utveckling och för att de sociala företagen skall kunna vara en stark och viktig kraft att räkna med i arbetet för ökad delaktighet.
mot · H002N354 · 2012-09-20 00:00:00 — Korsägande inom svensk kärnkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhandlingar för att lösa upp korsägandet inom svensk energiproduktion ska återupptas. Den svenska energiproduktionen domineras av bolag som , och , vilka samtliga är korsdelsägare i Forsmarks, och . Utifrån ett konkurrensperspektiv är detta korsägande inte att föredra. Man ser bland annat behovet av stora underhållsinsatser med den organisationsformen. Ägandet bör delas upp så att inget kärnkraftverk ägs av mer än ett energibolag. har tidigare försökt finna en lösning på detta korsägande men förhandlingarna har tyvärr aldrig slutförts. meddelade förhandlaren att det saknas förutsättningar för att nå en godtagbar lösning. Regeringen bör återuppta översynsarbetet av förtroendefrågan kring samägandet utifrån ett konkurrensperspektiv. viktiga och nödvändiga industri har inte råd med fortsatta prishöjningar på energiproduktionen och förtjänar att handla varor och tjänster vars prissättning sker under sunda konkurrensförutsättningar.
mot · H002N367 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bidrag och lån som kan sökas av uppfinnare och innovatörer i vissa fall ska kunna vara riktade till enbart kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , och bör ges i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare, där ett första mål bör vara att av rådgivarna ska vara av vardera kön. Grunden för innovationer är uppfinningar. behöver fler uppfinnare eftersom det behövs fler innovatörer. Men av antalet patent som tecknas i har en kvinna som innehavare. Konsekvensen av detta är att de områden där kvinnor dominerar kännetecknas av låg innovationsnivå. En anledning till den låga andelen av kvinnliga uppfinnare är att kvinnor oftare upplever bristande nätverk, stora svårigheter att få finansiering, negativ respons från omgivningen samt avsaknad av förebilder. Uppfinningsrikedomen bland kvinnor i offentlig sektor är minst lika stor som hos kvinnor inom den privata sektorn, men idéerna tas ofta sämre tillvara av organisationen. Avsaknaden av kunskap och nätverk inom kompetensområden som företagsekonomi, teknik och affärsjuridik är ofta stor. I syfte att stödja kvinnors nätverksbyggande vill vi att , och stimulerar nätverksbyggande speciellt inriktade mot kvinnor. De kvinnliga nätverken skulle utöver nätverksbyggandet vara en länk till professionella kontakter, utbildning och finansiering. Många kvinnor beskriver att de upplever sig bli bemötta med överlägsna och nedvärderande attityder när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter. För att få till stånd en förändring i detta avseende bör man pröva om inte en del av de bidrag och lån som finns tillgängliga för uppfinnare och innovatörer att söka skall vara specialdestinerade till kvinnor. Självklart skall kvinnor också kunna söka de anslag som inte är speciellt avsatta för kvinnor. Vidare finns det en problematik i att de flesta av rådgivarna hos till exempel är män. Det finns exempel på lokalkontor där rådgivarna till utgörs av män. De statligt finansierade verksamheterna , och bör därför ges i uppdrag att i sin rekrytering av rådgivare eftersträva en jämnare könsfördelning.
mot · H002N374 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av minerallagen. kan svenska och utländska mineralbolag muta in och exploatera malm och mineraler i mot en synnerligen blygsam ersättning på promille av det ekonomiska värdet. Lagstiftningen borde förändras så att en betydligt större del av det ekonomiska värdet vid gruvbrytning tillfaller markägaren och staten.
mot · H002N386 · 2012-09-26 00:00:00 — anser att det är den förnyelsebara, energieffektiva och låga energianvändningens väg som står för framtiden. Kärnkraften avvisas och istället vill vi satsa på energieffektivisering av industrin genom samarbets- och informationsmedel till industrin, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd på utgiftsområde 21. Fler energieffektiviseringsförslag finns i vår bostadsmotion 2012/13:C400. Vi vill också öka energiforskningsanslaget och satsa mer medel på solel, solvärme och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. Dessutom vill vi införa ett nytt anslag pilotstöd, planeringsstöd och marknadsintroduktion av den havsbaserade vindkraften. anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (V) Pilot- och projekteringsstöd för marknadsintroduktion av vindkraft till havs föreslår ett utökat stöd till energiforskning vad gäller bl.a. solenergi, energilagring och smarta nät. I övrigt avvaktar vi den energiproposition som regeringen avser lämna. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Satsningar på klimatvänlig energiteknik är nödvändiga för att kunna genomföra en grön omställning i samhället. vill därför ytterligare stimulera användandet av exempelvis solel, solvärme och biogas. För solels-stöd anslår vi , för solvärmestöd anslår vi och för biogasstöd anslår vi . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med 2013 jämfört med regeringens förslag. Stödet för konvertering från direktverkande el är borttaget av regeringen. anser att detta stöd fortfarande behövs. anslår därför på stöd för konvertering av direktverkande el. Vi avsätter också för att ta tillvara erfarenheterna från PFE-programmet och behålla klustersamarbetet och utökar stödet till energicheckar till små och medelstora företag med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Nytt anslag: Pilot- och projekteringsstöd för marknadsintroduktion av vindkraft till havs vill skapa ett nytt anslag Pilot- och projekteringsstöd för marknadsintroduktion av vindkraft till havs. Ett branschprogram inrättas för att främja forskning och utveckling, marknadsintroduktion och informationsinsatser. Satsningen avser huvudsakligen havsbaserad vindkraft. Sammantaget föreslår en ökning av jämfört med regeringen .
mot · H002N388 · 2012-09-27 00:00:00 — Återföring av medel från vattenkraftsproduktionen Regeringen bör enligt oss se över möjligheten att återföra vattenkraftsmedel. Vi anser att vattenkraftskommuner har rätt att få del av de värden som skapas lokalt och ersättning för de naturingrepp som utbyggnaden av vattenkraften medfört. Insatserna för de återförda medlen skulle kunna inriktas mot lokal utveckling i form av infrastruktursatsningar, utvecklings- och näringslivsfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återföring av medel från vattenkraftsproduktionen till de kommuner och regioner där produktionen sker. El från vattenkraftverk utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen är omkring , det vill säga nästan hälften av den svenska elproduktionen. Omställningen av det svenska energisystemet till en större andel förnybara energikällor gör att vattenkraften får en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar dels om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, dels om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel ger fjäll- och glesbygdskommunerna i möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan inkasserar däremot nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften.
mot · H002N389 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i . så har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit allra snabbast. Turismen till är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar så spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. har antalet sysselsatta inom näringen ökat med över 50 000 personer. Bara i momsintäkter så beräknas staten tjäna 10 miljarder på grund av att utländska turister besöker . För att även i fortsättningen skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När man pratar om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar så stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv markandsföring är det generella företagsklimatet i landet. Många företagare inom turism är inte sällan också ganska unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar i takt utan istället intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och är sugna på att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.