mot · H002U292 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra och följa upp religionsfrihetsperspektivet i det svenska biståndet. Religions- och övertygelsefriheten är central i ett öppet samhälle. Det ökade våldet och diskrimineringen av personer som tillhör religiösa minoriteter inger oro och måste motverkas. Detta framförde utrikesministern i regeringens utrikespolitiska deklaration , och den bedömning som gör stämmer väl överens med den bild som allt oftare framträder gällande religiösa minoriteters situation i vår värld . I budgetpropositionen läser vi nu att demokratiutvecklingen är bräcklig, i vissa länder på tillbakagång, och inskränkningar görs i yttrande-, religions- och övertygelse- samt mötes- och organisationsfriheterna i många länder. Kampen för frihet och mänskliga rättigheter och mot förtryck är därför mer aktuell än någonsin (Internationellt bistånd, utgiftsområde 7). Ett land som särskilt pekas ut som problematiskt för religiösa minoriteter är . Det är inom den nya anslagsposten för Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering som stödet för religionsfrihet ska ges, genom att stärka förändringsaktörer som verkar för demokratisering och yttrandefrihet samt religionsfrihet. Stödet ska huvudsakligen kanaliseras genom aktörer i det civila samhället. Strategin för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet, som implementerats av Sida , pekar också ut stödet för religionsfrihet som viktigt. Demokrati och mänskliga rättigheter är de områden som Sida satsar mest på . Nästan , av biståndet, gick 2011 till direkta och indirekta insatser för demokrati och mänskliga rättigheter och jämställdhet. och , , , och Bosnien och tillhör de länder som erhållit mest stöd av . Behoven av religionsfrihet är enorma i vår värld. kommission för internationell religionsfrihet (USCIRF) har särskilt uppmärksammat hur situationen blivit för religiösa minoriteter i skuggan av den arabiska våren. USCIRF:s årsrapport kan sammanfattas med att perioden ur ett religionsfrihetsperspektiv har varit bland de värsta i modern tid. Redan i inledningen till rapporten framträder den allvarliga bilden: Medan den ekonomiska krisen intog världsrubrikerna , gick en fortlöpande kris av samma dignitet obemärkt förbi. Över hela världen stod religionsfriheten denna fundamentala och högst angelägna mänskliga rättighet under tilltagande attack. Tanke-, samvets- och religions- eller övertygelsefriheten utsattes för begränsningar i en omfattning som är oroväckande, och ofta hotades oskyldiga personer till liv och säkerhet, däribland medlemmar ur religiösa minoriteter. Särskilt nämns situationen i , och Pakisten, och USCIRF fortsätter: Tillsammans med den fortsatta exporten av religiös extremism från till hela och delar av , och har kulturen av att inte straffa förövarna stärkt terroristgrupper som Boko Haram i samt talibanerna i och med en upptrappning av mord och andra övergrepp som följd. Oavsett om vi talar om ahmadiyya-muslimer, bahaier, kristna eller andra religiösa minoriteter är de såväl individer som gemenskaper i en skrämmande knipa. I stora delar av har kristna samfund, som funnits där , upplevt allvarliga befolkningsminskningar, vilket förstärker deras riskstatus i regionen. USCIRF avslutar: Det är ingen tvekan om att såväl medlemmar av majoriteten som minoriteterna lider av kränkningar mot religionsfriheten. Men det får inte heller råda någon tvekan om att i stora delar av världen är det personer som tillhör minoritetsgrupperna som lider mest. Den inriktning som den intagit måste nu få fullt genomslag i svenskt bistånd. Därför bör Sida ges i uppdrag att integrera religionsfrihetsperspektivet i hela den aktuella verksamhet och då också säkerställa att det inkluderas i det bistånd som ges genom aktörer i det civila samhället. Inte minst viktigt är att detta arbete följs upp, för kontroll och utvärdering av att det som riksdag och regering beslutat också genomförs med kvalitet och goda resultat. finns inte någon samlad återrapportering av hur arbetet med religionsfrihetsperspektivet utfallit, vilket är en brist. Här skulle USCIRF:s årliga rapport kring religions- och övertygelsefrihet kunna tjäna som en förebild.