mot · GZ02U17 · 2012-03-29 00:00:00 — Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver oerhört samhällsnyttiga verksamheter och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. Precis som vi talar om behovet av regelförenklingar för företagen så behövs få och enkla regler för föreningar. Kommissionen har bortsett från viljeyttring i frågan. röstade med bred majoritet, 521 röster av 629 röstande, för att varje land skulle ha rätt att göra ett undantag för just det ideella föreningslivet. Det har funnits en bred enighet i om att gå emot grönboksförslag om borttagen föreningsmoms. Regeringen måste stå fast i denna fråga. Ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globaliseringen inte öppnar dörrar för skatteundandragande. Uppförandekoden för företagsbeskattningen har samma funktion. Det är också av synnerlig vikt att både antibedrägeriavtal och informationsutbyte i skattefrågor med kommer till stånd samt att kommissionen förhandlar fram liknande avtal med , , och . bör gå i spetsen för ett fullständigt informationsutbyte i skattefrågor och transparens i fråga om vilka beskattningsbara tillgångar som finns var placerade. Informationsutbytet ska ske spontant och inte enbart på anmodan. Det är viktigt att ser till att EU och går före i detta. måste inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. Utifrån inte minst etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. EU har ett stort ansvar för att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. måste slutligen inom både EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. Skatt på finansiella transaktioner redovisade sitt förslag till Direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (FTT). krävde nio finansministrar, med och i spetsen och mestadels från rena högerregeringar, att arbetet med skatten ska påskyndas. Vi socialdemokrater kan tänka oss att pröva en väl utformad skatt på finansiella transaktioner eftersom det är rimligt att finanssektorn, som i grunden är underbeskattad, är med och betalar för de kostnader som vältras över på det övriga samhället. Det skulle enligt vår uppfattning kunna minska skadlig spekulation och därmed bidra till att förbättra stabiliteten på finansmarknaderna. Däremot värnar vi bestämt nationernas skattekompetens och accepterar därmed inte att en finansiell transaktionsskatt införs för att bygga ut EU:s egna medel och expandera budgeten. EU:s utgifter ska även väsentligen finansieras genom BNI-avgifter från medlemsstaterna. Om en beskattning på finansiella transaktioner kommer till stånd ska intäkterna från den ovillkorligen gå till nationerna. Konkurrens med kompetens inte låga löner förväntas antalet arbetstillfällen för högutbildade öka med 16 miljoner i EU. kommer antalet arbetstillfällen för lågutbildade att minska med cirka 12 miljoner. Det är ingen tvekan om att EU:s medlemsländer står inför en stor demografisk utmaning med en snabbt åldrande befolkning. Allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler äldre. utgör ungdomsarbetslösheten ett enormt hot. Vare sig det gäller yngre eller äldre, människor i eller utanför arbetskraften ska arbetslösheten inte bekämpas med sämre villkor. Istället krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. Att människor permanent ställs utanför arbetsmarknaden och hänvisas till ett liv i fattigdom är inte acceptabelt. Därför krävs verkningsfulla åtgärder för att arbetslösa ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Framför allt handlar det om utbildning och praktik som leder till riktiga jobb med kollektivavtalade villkor. Här är det möjligt att göra insatser inom Globaliseringsfonden. På en global marknad är det viktigt att lära nytt snabbare än konkurrenterna. Därför är människors kompetens den enskilt viktigaste faktorn för att stärka konkurrenskraft. Kompetensutveckling är en nödvändighet för att förhindra personliga och geografiska arbetslöshetskatastrofer. För att den som har ett arbete ska kunna och våga byta jobb mitt i livet behövs satsningar på vuxenutbildning. Här har socialfonden en viktig roll. Därför håller vi inte med regeringen som menar att fonden ska begränsas till de allra fattigaste länderna. Istället behövs ett omfattande arbete för ett hållbart och uthålligt arbetsliv i hela EU. Rätten till god arbetsmiljö Behovet av fler arbetade timmar aktualiserar diskussionen om höjd pensionsålder. Om människor ska kunna arbeta längre sluta arbeta senare krävs att arbetskraften hänger med i arbetsmarknadens utveckling. Det krävs också att individerna klarar av en höjd förändringstakt i det egna arbetet. Alla tankar om höjd pensionsålder faller platt om det inte finns en väl utarbetad strategi för hur arbetsmiljön ska förbättras. lade Kommissionen fram en rapport om att minska regelbördan för små och medelstora företag. Syftet var att anpassa EU-regleringen till mikroföretagens behov, framför allt på arbetslivets område. Särskilt nämns vissa arbetsmiljödirektiv och utstationeringsdirektivet. De tre fackliga centralorganisationerna LO, TCO och har gemensamt protesterat mot att kommissionen fokuserar på när medlemsstaterna väljer att ha en bättre skyddsnivå, t.ex. på arbetsmiljöområdet. Arbetsmiljödirektiven är minimidirektiv. Att kritisera medlemsstater som har högt satta ambitioner innebära att den lägsta tillåtna skyddsnivån också blir den högsta. För oss är det självklart att alla arbetstagare i ska ha rätt till en god arbetsmiljö. Därför är det skrämmande att Kommissionen finner det legitimt att undanta ett stort antal arbetstagare från viktiga delar av arbetsmiljöreglerna. Det är särskilt allvarligt mot bakgrund av att kommissionen meddelat att den inte kommer att lägga fram en ny strategisk plan med hänvisning till den ekonomiska krisen. Vi ser det som en degradering av arbetsmiljöfrågorna. Europeiska unionens gemensamma mål är att av alla kvinnor och män i åldersgruppen ska vara sysselsatta . Om fler ska kunna arbeta måste kvinnorna ha samma villkor som männen på arbetsmarknaden. Om den kvinnliga sysselsättningen i euroområdet höjdes till nuvarande manliga nivåer skulle det kunna innebära en BNP-ökning på . I , och skulle det kunna handla om BNP-ökningar på upp till 13, . I har en potential på . Ändå har regeringen kraftigt försämrat anställningsskyddet för visstidsanställda. Framför allt drabbar det kvinnor. Visstidsanställningar ger sämre löneutveckling, lägre ersättning i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och lägre pension. En visstidsanställd får mindre kompetensutveckling och har svårare att planera sin ekonomi och sitt privatliv. har fått kritik från för att inte leva upp till de minimikrav för skydd av anställningstryggheten som gäller inom EU. I en formell underrättelse kräver att ändrar sin lagstiftning för att leva upp till krav. Situationen är pinsamt för ett land som tror sig vara världens mest jämställda. Rörligheten över gränserna är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling, men det krävs också regler för att säkerställa att rörligheten inte leder till social dumpning, konkurrens genom låga löner. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar ansvaret för lönebildningen. Välavvägda avtal bidrar till en fungerande ekonomi, internationell konkurrenskraft, höjda reallöner och en rättvis fördelning av lönerna. EU har inte rätt att direkt eller indirekt reglera löneförhållandena i . Alla försök från att lägga sig i lönebildningen ska avvisas. Alla som arbetar i ska ha lika lön och lika villkor oavsett varifrån man kommer. Ändå kan vi nästan läsa om exempel på löne- och villkorsdumpning, att den fria rörligheten missbrukas av oseriösa företag. Så skapas konkurrens genom dåliga villkor, inte kompetens. Det är varken värdigt eller acceptabelt. Den säger sig stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen men det är bara läpparnas bekännelse. I samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde regeringen att genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde i . innehåller en rad allvarliga brister som öppnar upp för konkurrens genom dumpning av löner och villkor. Därför måste regelverket som omger kollektivavtalen bli starkare. Grunden för att de fackliga organisationerna ska kunna teckna kollektivavtal är den grundlagsskyddade konflikträtten. har regeringen begränsat den rättigheten genom att som begränsar möjligheten att vidta stridsåtgärder mot arbetsgivare som utstationerar arbetskraft i . Vi vill säkerställa att utländska företag med verksamhet i registrerar sig i och har en representant i landet. Genom Lavaldomen har EU slagit in på en väg där löne- och anställningsvillkor blir ett konkurrensmedel i . Det faktum att EU:s ekonomiska dimension har företräde framför den sociala dimensionen måste ändras eftersom framtid inte ligger i att konkurrera med låga löner. Vi vill att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att de fackliga rättigheterna, förhandlings- och konflikträtt samt rätten att teckna kollektivavtal inom unionen. I det sociala protokollet ska det stå klart att grundläggande rättigheter har företräde framför ekonomiska intressen. Vårt förslag bygger på motsvarande krav som driver. När och ministerrådet antog utstationeringsdirektivet rådde bred enighet om att direktivet var en lägsta nivå för de löne- och anställningsvillkor som kan krävas av ett värdland. har valt att tolka direktivet som ett tak med en högsta nivå för vilka villkor som kan ställas på ett gästande företag. Vi vill ha en ny reglering som säkerställer karaktären av minimidirektiv. Då kan likabehandling av löntagare bli verklighet. Jordbruk, livsmedel och fiske I arbetet med en ny jordbrukspolitik i EU delar vi regeringens grundsyn att jordbrukssubventioner och marknadsinterventioner bör avskaffas. Vi anser att det är väsentligt att jordbruksstöden omdirigeras till det som kallas kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Stöd till jordbruket kan endast rättfärdigas om det genererar ett mervärde för samhället i stort och riktar stödet till viktiga insatser som marknaden inte klarar av. Men regeringen får inte driva dessa ståndpunkten på ett sätt så att vårt inflytande i förhandlingarna går förlorat. Vi delar också regeringens uppfattning att den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara fullt förenlig med utvecklingspolitiken och bidra till EU2020-strategin om stärkt europeisk konkurrenskraft och tillväxt. Reformen bör också öka rättvisan. Den nuvarande skeva fördelningen av jordbruksstöd mellan medlemsländerna måste jämnas ut. Vi menar att kommissionens förslag inte är tillräckligt och föreslår att utjämningen istället ska vara hälften av skillnaden mellan nationell nivå och 90-procentsnivån. Vi delar regeringens kritik av förslaget om att stödet endast ska gå till aktiva brukare och menar att medlemsländerna istället bör överväga ett system med en negativlista där verksamheter som t.ex. flygplatser och golfbanor skulle undantas från stöd. Vi är kritiska till delar av kommissionens förslag om den s.k. förgröningen av direktstöden som det nu är utformat. Vi menar att det är viktigt att det finns möjlighet till regional flexibilitet och undantag från förgröningskraven för de lantbrukare som har omfattande miljöåtagande i pelare 2. Ett förslag är att kommissionen tar fram en EU-lista med förgröningsåtgärder från vilken medlemsstaterna sedan får möjlighet att välja ut åtgärder anpassade efter de regionala förutsättningar som råder. Ett annat är att avsätta ett påslag för den ekologiskt certifierade marken på . Det skulle förenkla och innebära en tydligare stimulans till eko-odling än kommissionens ursprungsförslag. Vi menar att landsbygdsprogrammets andel av jordbruksbudgeten bör öka och en större del av budgeten ska vara ersättningar för kollektiva nyttigheter som investeringar för att minska jordbrukets klimat- och miljöpåverkan. Vi anser att det är allvarligt att kommissionens förslag saknar tillräckliga möjligheter för ett medlemsland till ökat fokus på sund djurhållning och att det är väsentligt att regeringen driver denna fråga med kraft i rådet. Vi är positiva till förslaget att arbeta in vattendirektivet och direktivet för bekämpningsmedel i tvärvillkoren. Liksom regeringen är vi kritiska till kommissionens föreslag om en fond på för kristider. Vi menar att jordbrukssektorn långsiktigt måste stå på egna ben genom att ta höjd för skiften i efterfrågan och tillgång. Vi menar att regeringen bör välkomnar det aktiva arbete som och rådet bedriver när det gäller medborgarnas möjlighet att få ökad information om innehållet i de livsmedel som säljs i unionen. Vi vill också att regeringen tar initiativ för att skärpa reglerna kring djurtransporterna i enlighet med tillkännagivande i Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU20. Vi vill också påminna regeringen om det tillkännagivande som handlar om att regeringen med kraft ska verka för att förbudet mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i inom ramen för (Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU10). är vissa azofärger tillåtna i och EU och forskningsrön finns som visar att några av dessa kan ge allergier och beteendestörningar hos barn. Under inledningen av 2012 har det danska ordförandeskapet försökt lösa den tvist som uppstått mellan medlemsländerna kring möjligheten för enskilda länder att säga nej till genmodifierade sorter som fått godkännande att introduceras i unionen. gav mandat att stödja det danska kompromissförslaget. Vi menar att det är full rimligt att ett land ska kunna säga nej till GMO under de villkor som det danska ordförandeskapet satt upp. Därför bör regeringen även fortsättningsvis arbeta för att frågan får en lösning i den riktningen. I reformeringen av fiskepolitiken i EU står vi bakom regeringens övergripande ställningstagande att försiktighetsansatsen och ekosystemansatsen ska gälla samt att fiskeripolitiken ska nå maximalt hållbart nyttjande . Vi anser liksom regeringen att det är viktigt att fiskeflottornas kapacitet överensstämmer med fiskemöjligheterna men vi delar inte regeringens uppfattning att överförbara fiskenyttjanderättigheter är rätt lösning. Dessa bör vara frivilliga för länderna att införa, menar vi, eftersom fisket skiljer sig utifrån medlemsländernas olika förutsättningar. Vi anser därför att regeringen bestämt ska säga nej till tvånget att varje land ska införa överlåtbara fiskenyttjanderättigheter. En rad avtal mellan EU och tredjeland om fiskerättigheter står nu på tur att behandlas av rådet och parlamentet. När det gäller avtal med utvecklingsländer menar vi att EU ska stödja dessa länders utveckling inom fiskesektorn och avstå från att nyttja fiskerätter fram till dess länderna har en egen fiskekontroll och förvaltning som motsvarar de krav som ställs inom EU. Vi anser det viktigt att vi fortsätter hjälpa de utvecklingsländer vi har avtal med att utveckla och stärka sin fiskeförvaltning genom både ekonomiskt stöd och kunskapsöverföring. Men det innebär inte att vi skall underhålla en för stor fiskeflotta inom EU med fiskerätter som undergräver dessa länders möjligheter till både arbetstillfällen och möjlighet att försörja befolkningen med ett bra livsmedel. När regeringen bereder förslag från kommissionen inför avgörande om svenskt ställningstagande i är det väsentligt att regeringen utgår från de krav som ett enigt miljö- och jordbruksutskott tagit ställning till, vilka finns redovisade i utlåtande från miljö- och jordbruksutskottet (Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /12:MJU7). När det gäller frågor om att inleda förhandlingar om nya avtal är det väsentligt att fiskekontroll och beståndsförvaltning finns på plats. Vi är positiva till den roll som kommissionen spelade under de internationella klimatförhandlingarnas slutskede i . Slutligen tog EU rollen att bejaka och ta de fattiga ländernas utgångspunkt i förhandlingarna. Trots detta är situationen nu allvarlig. Resultatet av förhandlingarna riskerar att låsa utvecklingen mot farliga temperaturökningar. Vi föreslår att länder i och däribland , tar ett nytt initiativ i klimatförhandlingarna som inte handlar om att dela bördorna av omställningen utan att dela möjligheterna och fördelarna. Kapplöpningen för att bygga ett nytt samhälle kan börja . De länder som ligger långt framme får också bättre konkurrensförutsättningar och snabbare teknikutveckling. EU bör ta initiativ till en internationell klimatinvesteringsgemenskap med länder som ser fördelarna med att ligga i framkant och som delar oron för klimatförändringarnas konsekvenser. En sådan gemenskap skulle kunna få fart på investeringar och omställning genom att inom sig skapa ett gemensamt pris på utsläpp av koldioxid. Kraven är stora på EU att ta ansvar för utvecklingen inför de fortsatta förhandlingarna, för att få till stånd ett nytt Kyotoavtal och för att göra egna inhemska utsläppsminskningar vilket är det enda som kan ge trovärdighet när man ställer krav på andra länder. Det är av oerhörd vikt att nu fortsätter att med kraft stödja kommissionens ansträngningar att åstadkomma detta. Det gäller t.ex. Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 som behandlats i rådet och som blockerat i rådet. bör också ställa sig bakom kravet att gradera upp EU:s klimatmål till 2020 till 30 procents minskning jämfört med . Vi uppfattar att regeringen förespråkat att EU:s utsläppsminskningar till stor del ska genomföras i utvecklingsländerna. Detta strider mot den analys som kommissionen gjort i färdplanen. EU tjänar på att genomföra åtgärder på hemmaplan och det svenska agerandet gör att tappar i trovärdighet i EU. bör också driva på för att EU tar fram förslag på hur EU:s ansvar för finansieringen av ska tas. Det bästa sättet för att göra detta är att ange hur bidrag ska finansieras. En tuff kamp pågår nu mellan kommissionen och flera internationella flygbolag som protesterar mot EU:s system för utsläppsrätter. Vi menar att den med kraft måste stödja kommissionen i den diskussionen och att EU håller fast vid systemet. Kemikaliespridningen är ett av de stora miljöhoten i världen just . Vi menar att FN behöver tillsätta en forskarpanel så som redan gjorts för klimat och som planeras för biologisk mångfald. Regeringen bör verka för att EU driver denna fråga. De hormonstörande ämnena har uppmärksammats. Vi anser att regeringen bör driva frågor kring dessa ämnen i EU. Vi ser det som mycket positivt att den vid miljörådet tillsammans med tog upp frågan om EU:s arbete med hormonstörande ämnen. Kommissionen bekräftade att det pågick en studie om kunskapsläget och att den avsåg att redovisa sina resultat till rådet . har lite hänt och flera länder har infört nationella restriktioner kring det hormonstörande ämnet bisfenol A i livsmedelsförpackningar. Vi menar att det är viktigt att regeringen fortsätter arbetet och överväger att notifiera egen nationell lagstiftning kring hormonstörande ämnen som en del i arbetet. Regeringen bör inom EU arbeta för att fler konstaterat hormonstörande ämnen kommer upp på REACH kandidatlista, att de nya rönen om kombinationseffekter för hormonstörande ämnen får konsekvensen att de klassas för större försiktighet än tidigare och att tuffare gränsvärden sätts för hormonstörande ämnen. Överhuvudtaget behöver fler ämnen med farliga egenskaper föras in i REACH-processer och på den så kallade kandidatlistan. REACH behöver också stärkas på många plan. Bland annat bör substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen skärpas och lågvolymämnen inkluderas. Även nanopartiklar bör granskas för att se om de uppfyller kraven för att införas på kandidatlistan. Användningen av bekämpningsmedlet parakvat bör stoppas internationellt. bör inom EU verka för detta. Vi vill påminna regeringen om tillkännagivande i frågan (Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU15). De internationella förhandlingarna i , , 2010 om FN:s konvention för biologisk mångfald blev en framgång för skyddet av värdefull natur. drev tillsammans med EU att skyddet skulle bli men resultatet blev av olika biotoper på land. presenterade en strategi för skyddet av natur i unionen. Vi välkomnar liksom regeringen dessa båda dokument men är det tid att visar att det finns handling bakom det arbete som man bedrivits i den internationella diskussionen. Om vi i vill behålla vår trovärdighet så måste vi visa att vi kan skydda den biologiska mångfald som vi är satta att förvalta i . Ett av EU:s starkaste redskap för att klara den biologiska mångfalden är art- och habitat-direktivet. Det är en EU-reglering som visar att frågorna om biologisk mångfald är gränsöverskrivande. Men vi Socialdemokrater vill se att den lista över hotade arter som skyddas i direktivet omarbetades oftare. Regeringen bör i EU-arbeta för och att nya arter som hotas kan föras upp på listan och arter där en gynnsam bevarande status uppnåtts kan avföras från listan. Det behövs en mekanism i direktivet för detta. Ett gemensamt europeiskt asylsystem Att människor flyttar mellan länder är en naturlig process. Anledningarna till att en individ migrerar kan vara många och sammansatta. Det kan bl.a. handla om fattigdom, miljöförstöring, klimatförändring, krig, förtryck eller förföljelse i hemlandet. Migrationen i världen ökar. har antalet människor som flyttar till ett annat land fördubblats och uppgår till ca 200 miljoner. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. är i sig ett tydligt exempel på att den kunskap, arbetskraft och mångfald som kommit hit har haft stor betydelse för svensk utveckling och tillväxt. Men migration kan också innebära stora utmaningar, såväl för de människor som flyttar som för de länder de lämnar eller flyttar till. Rätten till asyl handlar i grund och botten om solidaritet mellan folken över landgränserna. Fokus i ett gemensamt europeiskt asylsystem måste vara på EU-ländernas gemensamma ansvar att värna de mänskliga rättigheterna och internationella konventioner samt bereda möjligheter till att söka asyl för de flyende. För att det ska fungera krävs ett solidariskt ansvar av EU:s medlemsstater. Vi socialdemokrater vill framhålla vikten av att följs och asylrätten hävdas. Rätten att få skydd undan förföljelse är en individuell mänsklig rättighet, och därför är vår uppfattning att EU ska ha en öppen dörr för människor i behov av skydd. Asylprövningen ska göras genom en ordning som bygger på en rättvis, rättssäker och individuell prövning som står i överensstämmelse med internationella konventioner av den enskildes skäl för uppehållstillstånd. När många europeiska länder nu driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare i kraven på gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck i ska inte mötas av uttalanden om illegal migration och stängda gränser utan av ett värdigt mottagande och en rättssäker asylprocess.