mot · H002T477 · 2012-10-02 00:00:00 — För minska sjöfartens klimatpåverkan bör sjöfarten tas in i någon form av utsläppshandel på global nivå inom IMO eller på EU-nivå. Vi ser även mycket positivt på den energiklassning av fartyg som IMO börjat arbeta med. EU:s implementering av kommer att bidra till förbättrad luftkvalitet och folkhälsa i . Tyvärr tog den svenska borgerliga regeringen inte vara på möjligheterna inom IMO att driva igenom att kraven skulle vara globalt harmoniserade eller att samma krav skulle gälla i åtminstone hela . Det är nu viktigt att se till att implementeringen blir kostnadseffektiv för sjöfarten och dess transportköpare. Det är särskilt angeläget att främja nya bränslen som flytande gas och kostnadseffektiva metoder för avgasrening för fartyg. Flytande naturgas, LNG, är visserligen ett fossilt bränsle men kan innebära en minskad miljö- och klimatpåverkan. Gotlandstrafiken är avgörande för utvecklingen på . Det är viktigt att färjetrafiken omfattas av ett långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart avtal. Gotlandstrafiken måste ses som en del av det nationella trafiksystemet och skall inte ges sämre villkor än övriga landet. Det är viktigt att persontrafiken, gotländska näringen och företagen på ges rättvisa och konkurrenskraftiga villkor när det gäller prisbild och överfartstid. Dagen bastrafik bör utgöra grunden för kommande avtalsperiod. För att värna den svenska sjöfartsnäringen är det hög tid att regeringen lägger fram ett förslag om tonnageskatt. Tonnageskatt gäller nu inom hela EU med undantag för . Det innebär att svenska redare har sämre konkurrensvillkor och därför flaggar ut sina fartyg. förlorar arbetstillfällen och marin kompetens som kommer att slå mot ännu fler jobb. Vi ser tydliga risker med regeringens avreglering av flygledartjänsterna. Flygsäkerheten måste alltid ha högsta prioritet och det är tveksamt om det går att skapa en fungerande marknad för flygledartjänster. Därför vill vi att flygledartjänsterna på de statliga trafikflygplatserna och Försvarsmaktens flygplatser även i fortsättningen ska drivas av . Detta med hänsyn till både flygsäkerheten och Försvarsmaktens behov. har i ett tillkännagivande till regeringen klargjort att ytterligare steg av konkurrensutsättning av flygledartjänster inte ska ske förrän det pågående beredningsarbetet avseende den avlämnade statliga utredningen 2012:27 är avslutat. Fortsatt aktivt miljö- och klimatarbete viktigt Flyget måste fortsätta arbeta mycket aktivt med att minska sina utsläpp av växthusgaser. Ett första steg är att EU tagit in flyget i sin utsläppshandel, ETS. Detta system har dock många brister och det vore bäst att flyget fick ett eget utsläppshandelsystem utanför ETS. Så länge nuvarande system finns för flyget i EU är det självklart att det internkontinentala flyget som ankommer eller avgår från flygplatser i EU ska delta i utsläppshandeln. En förbättrad utsläppshandel kan innebära att ny teknik för energieffektivare flygplan får ett snabbare genombrott. Det innebär även en drivkraft för att arbeta mer med åtgärder som gröna inflygningar och även bränslesparande flygrutter, gröna flygningar. bör även inom , för civilflyget, verka för att skattebefrielsen av flygbränsle som slås fast i Chicagokonventionen upphör. Det miljöarbete som bedrivs av statliga Swedavia är ett effektivt sätt att minska flygsektorns klimatpåverkan. Vi ser gärna att Swedavia fortsätter att aktivt förbättra sitt miljöarbete. Ett hållbart informationssamhälle för alla Vårt mål ligger fast. ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Tillgången till it är lika viktig som el och vatten till bostäder och företag. Alla ska kunna ta del av moderna it-tjänster i hela landet. Då behövs en hållbar, robust it-infrastruktur. Det måste vara självklart att mobiltelefon och datakommunikation ska gå att använda i hela . It är en samhällsomdanande kraft som gör det möjligt för helt nya sätt att möta framtiden. har i förhållande till andra länder en god tillgång på fiber tack vare att vi var tidigt ute i början . Den socialdemokratiska regeringens stöd till kommunerna för att bygga bredband där marknaden inte upplevde det som lönsamt var en framgångsrik strategi. Det tillsammans med Hem-PC reformen och it i skolan gjorde att låg i framkant. Men resten av världen kommer i kapp och den tekniska utvecklingen gör att vi måsta anta nya utmaningar. För att bejaka den digitala tillväxten behövs höga hastigheter i bredbandsnäten i hela landet. En följd av denna digitalisering är att affärsmodeller inom hela näringslivet i allt större utsträckning bygger på ett tjänsteerbjudande ovanpå en teknisk plattform av något slag. Det gäller allt ifrån hur vi tar del av nyheter och konsumerar musik till medicinska analyser, ekonomi- och lönehanteringssystem till bank-, betal- och sjukvårdsupplysningstjänster. Digitala tjänster och digital tillväxt utvecklar och erbjuder nya, effektivare och mer produktiva digitala tjänstelösningar. Vidden av globalisering och möjligheterna att via nätet köpa produkter och tjänster från hela världen är oändlig. Men oftast är affärsmodellerna inte anpassade till den digitala tillväxten. Det gäller t.ex. immaterialrättssystemet, innovationer i tjänsteföretag, distribution, marknadsföring, tillgången till data utifrån vilka nya tjänster som kan byggas samt tillgång till bredband med höga hastigheter i hela landet. Den offentliga sektorns användning av digitala tjänster underlättar för medborgarna. De äldre kan bo kvar hemma och ha tillsyn via smarta applikationer, kan ha kontakt med sjukvården och anhöriga från sitt hem och känna stor trygghet. Skolan underlättar för eleverna med hjälp av it-tekniken och kan anpassa undervisningen efter elevens behov på ett helt annat sätt . Slut de digitala klyftorna Regeringen har tagit fram en digital agenda men det behövs även en ny bredbandsstrategi. Användningen av it får inte vara en klassfråga eller en genusfråga. Unga, gamla, män och kvinnor ska ha samma möjligheter oavsett om de är på landet eller i staden. Tillgången till och hastigheten på nätet varierar stort över landet. Tydliga åtgärder behövs för att överbrygga de digitala klyftorna. Det ska gå att använda mobiltelefon och datakommunikation i hela . då vi socialdemokrater skrev om att det behövs en kartläggning av kapaciteten på befintliga nät har PTS presenterat en bredbandskarta. Vi välkomnar det initiativet som gjorts trots att den borgerliga majoriteten hävdade att det inte behövdes. Att internet kan användas av alla är en nyckelfråga för ett digitalt samhälle i världsklass. Särskilda satsningar är avgörande för att stimulera de 1,2 miljoner att ta steget in i samhället. Alla ska våga, vilja och kunna ta del av samhällets digitala tjänster. Men även de som redan är på nätet kan med rätt stöd få betydligt bättre möjligheter att underlätta vardagssysslor, vara delaktig i samhällsutvecklingen, få en bättre vård och omsorg, större möjlighet till arbete och en bättre utbildning. Fungerande bredband och mobil telefoni i hela finns märkbara brister i mobiltäckningen. Många upplever också försämringar i takt med att terminaler, datorer och smarta telefoner erbjuder allt fler tjänster. För dem som arbetar i och kör ensamma i glesbygden är mobiltäckningen nödvändig. För dem som jobbar i skog och mark och längs kusterna är det ett arbetsmiljöproblem att inte kunna vara i kontakt med omvärlden. Men det skapar även svårigheter för friluftsliv, jakt och fiske, båtliv, turist- och besöksnäringen. Bredbandstillgängligheten är viktig oavsett var i man bor och oavsett om man bor i flerfamiljshus, radhus, villa i en eller fastighet på landsbygden. Hög hastighet i it-infrastrukturen är helt avgörande för såväl privatpersoner, hushåll, företag som offentliga förvaltningar i hela landet. Vi ser ett tydligt samhällsansvar där marknaden inte klarar detta. Det behövs ny bredbandsstrategi där målet justeras så att alla hushåll och företag ska ha tillgång till /s. En kapcitetesutredning för it-kommunikationer i Det finns anledning att se över möjligheterna att tillsätta en kapacitetsutredning för it-kommuniktationerna i . Likt kapacitetsutredning för järnvägen och hela transportsystemet kan en kapacitetsutredning ge ytterligare kunskap om hur it-kommunikationerna kan förbättras i . Förbered för ny it-infrastruktur Det behövs en mer offensiv satsning för att klara målet med att digitalisera . Kommunerna ska i sina bredbandsplaner vinnlägga sig om vikten av att it-infrastruktur säkras till alla boende och verksamheter inom kommunens geografiska område. Regeringen bör ge stadsnäten möjligheten att agera på marknaden och över kommungränserna. Vidare ser vi det som angeläget att infrastruktur för it måste förberedas på bästa sätt när andra infrastruktursatsningar görs. Det kan bland annat handla om krav att lägga tomrör som förberedelse för it-infrastruktur. Dessutom är det att sätta upp mål även för det mobila nätet. Det behövs en standard som gör det möjligt att knyta ihop nät. För att alla ska kunna legitimera sig och på så sätt förenkla tillgången till offentliga tjänster via internet behövs e-legitimation . Det ska vara så enkelt och tryggt att utföra sina skyldigheter och ta del av sina rättigheter och få fullgod service. Därför ska införa standard även för e-legitimation. ICT strategiskt viktigt för it i säljer tjänster till offentlig sektor, transportbranschen och företag. när det står klart att ICT inte ska säljas ut menar vi att det är viktigt att de blir en egen enhet i . ICT har både spetskompetens och lång erfarenhet av it och telekomfrågor. ICT är den ledande operatörsneutrala IKT-leverantören i med innovativa tjänster och en grund i näst största fibernät. I utredningen 2010:82 föreslås att ICT ska vara en egen enhet. Vi stödjer det förslaget. Även myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) slår fast i en utredning , Tillgänglig och skyddad kommunikationsinfrastruktur för offentlig sektor, att vissa myndigheter behöver tillgång till en statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. MSB föreslår att får ansvar för drift och förvaltning av den. Lösningen ligger i linje med ICT:s befintliga arbete. Det vore med andra ord olyckligt att slå sönder ICT och dela upp verksamheten i olika delar i . I det nya systemet tar man bilens tjänstevikt i kilo minus 1 372, multiplicerar med 0,0457 och lägger sedan till 95. Summan är det utsläpp i gram koldioxid per km som en bil med en sådan vikt får släppa ut för att kallas miljöbil. För bilar med biodrivmedel är formeln annorlunda: (tjänstevikt 1 372) x 0,457 + 150 gr/km. och rådets direktiv /28/EG, artikel 19 samt bilaga V. Eftersom direktivet anger olika utsläpp betroende på hur drivmedlet tillverkats bör ta fram en medeltalssiffra för det drivmedel som just nu säljs i . och fordonsgasbilar utgås från att endast köra på huvudbränslet. , underlagsrapport, styrmedel för ett effektivare transpottsystem, s. 37.