ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002K213 · 2012-09-25 00:00:00 — Revision av statsbidrag till kommuner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. I vårpropositionen anges att statsbidragen till kommunerna uppgår totalt till . är då generella bidrag och riktade bidrag. Vid sidan av skatteinkomsterna svarar statsbidragen för de största inkomsterna i kommuner och landsting. Frågan är naturligtvis hur revisionen av de stora summor statliga medel som tillskjuts kommunsektorn på detta sätt utförs. För granskningen av den statliga verksamheten och därigenom medverka till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten finns , som är en del av kontrollmakt. Myndigheten leds av tre riksrevisorer som självständigt beslutar om vad de ska granska. Deras maktbefogenheter sträcker sig dock inte till kommunsektorn, då bland annat det kommunala självstyret kan vara ett hinder för detta. finns visserligen vissa revisionsuppdrag hos länsstyrelserna och andra myndigheter, som exempelvis som kontrollerar behandlingshem. Denna form av revision sker dock bara inom vissa områden. är det inte längre möjligt för den som är ledamot eller ersättare i kommunfullmäktige att vara valbar som revisor i den egna kommunen. Detta är en positiv förändring som har stärkt den kommunala revisionens oberoende. Dock är det fortfarande svårt att på ett oberoende sätt granska de statliga medel som tillskjuts kommunerna och tillse att de används på rätt sätt. Mot denna bakgrund bör en utredning tillsättas för att ta ställning till hur statsbidragen till kommunerna ska granskas och revision ske. Övervägas bör hur en övergripande kontrollfunktion som kan utföra en samlad statlig revision av de statliga bidragen till kommunerna kan ske, och hur detta harmonierar med det kommunala självstyret. Det bör utredas om bör få ett utökat mandat med möjlighet att granska kommunsektorn som en del av kontrollmakt över budgetarbetet.
mot · H002K214 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de nuvarande fyra riksdagsvalkretsarna i ska slås samman till en. Det är nu enades. Den historiska, men likväl onaturliga, uppdelningen av i och län upphörde och län bildades. En lång rad statliga förvaltningar som polisen, och fick en gemensam skånsk administration. Vid valet fick de skånska väljarna välja ett gemensamt skånskt regionfullmäktige och fick ansvar för bland annat regional utveckling, sjukvård, kollektivtrafik och kulturfrågor. har den gamla uppdelningen av riksdagsvalkretsar bestått. är uppdelat i tre valkretsar, , södra och västra , medan gamla län består av en valkrets, norra och östra . Denna valkretsindelning började gälla vid valet då den gamla fyrstadskretsen togs bort, men någon förändring sedan enades har inte skett. och skåningarna har en mycket tydlig identitet. Vi är skåningar. Uppdelningen i och län gjordes för att splittra skåningarna, men det lyckades inte. Vi är och förbliver skåningar. Detta gör att uppdelningen av i fyra riksdagsvalkretsar är onaturlig. För Malmös del är gränsdragningen enkel eftersom valkretsen enbart innehåller kommun, men för medborgarna i övriga delar är det svårt att förklara varför vi ska vara uppdelade. Jag som invald ledamot för södra valkrets representerar i sydöstra men inte som också är en del av . Jag representerar en del av byn som ligger i , men inte andra delen som ligger i . Jag representerar som ligger i västra , men det är andra riksdagsledamöter som är invalda för västra valkrets. Uppdelningen av i flera riksdagsvalkretsar är konstlad och det enda rimliga är att slå samman de fyra skånska riksdagsvalkretsarna till en. valkrets skulle bestå av en ungefär lika stor befolkning som nuvarande valkrets och få ca 40 riksdagsledamöter som samtliga skulle arbeta för hela istället för ungefär tio ledamöter som jobbar för vardera , södra , västra samt norra och östra . Detta skulle vara en stor styrka för utvecklingen i hela .
mot · H002K215 · 2012-09-27 00:00:00 — Behov av en regionreform tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny regionbildningsprocess. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform direkt kopplas till en ändrad statlig organisation. regionala indelning i län och landsting är i behov av en modernisering. Bättre förutsättningar för regionalt utvecklingsarbete, effektivare kollektivtrafik samt möjlighet att ta tillvara skalfördelar inom hälso- och sjukvården är exempel på vad som skulle kunna åstadkommas vid en modernisering av samhällsorganisationen. Den försöksverksamhet som bedrevs i och med att föra över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till den regionala nivån visade positiva resultat. Ett problem vi ser är att de tillväxtstarka storstadsregionerna har lättare att fånga regeringens uppmärksamhet när det gäller ekonomiskt stöd och andra frågor. Ett till antalet färre men till innehållet mer representativa och befolkningsmässigt större regioner skulle öka möjligheten till dialog med hela landet. Funktionella faktorer såsom arbets- och bostadsmarknad, kommunikationer, näringslivsutveckling, högre utbildning och så vidare talar för regionkommuner som är större än dagens landsting. En reformerad samhällsorganisation kräver också en förändring av statsförvaltningens organisation och egen verksamhet. Huvudlinjen måste i fortsättningen vara att de statliga verksamheternas regionala organisation bättre svarar upp mot de nya regionkommunernas geografi. En gemensam geografi för regionkommuner, län och statliga sektorsmyndigheter är att eftersträva. Regionbildningsprocessen bör så långt som det är möjligt utgå från regionala och lokala önskemål om indelningen, men den måste vara nationellt samordnad. administrativa indelning är en angelägenhet på nationell nivå. Den statliga organisationen på regional nivå bör förenklas, stärkas och samordnas med regionkommunerna. Regionbildningsprocessen bör från regeringens sida samordnas av en särskild delegation med tydligt uppdrag och mandat. Enligt det förslag som lämnades av 2007 bör målet för samhällsorganen vara att skapa likvärdiga levnadsvillkor och möjligheter för alla människor i hela landet. Och det är nödvändigt att regering och riksdag har det övergripande ansvaret för den politik som förs. Regeringen bör ta ett helhetsgrepp i regionfrågan med utgångspunkt i förslag. Som grund för regionbildningsprocessen, och för kompletterande utredningsarbete, bör ett inriktningsbeslut utformas. Skälen för en regionreform är många, och mycket finns därför att vinna på att starta den process som den nuvarande regeringen stoppade upp.
mot · H002K216 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare valsedlar. Under det senaste valet har det kommit många rapporter om valfusk. Det har också framförts synpunkter från främst äldre att det varit svårt att hitta rätt valsedlar i de gemensamma ställen för valsedlar. Vi anser att det behövs en ordentlig analys över vad som behöver göras för att komma tillrätta med dessa svårigheter. Vi tror att en bra åtgärd, som skulle öka tydligheten, är att valsedlarna förses med partisymboler.
mot · H002K217 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utvärdera hur statsskick ska se ut när monarkin har avskaffats. har, sitt demokratiska rykte till trots, än en statschef som ärver sitt ämbete något som strider mot demokratiska principer och inte bör accepteras i en modern stat. Monarki är inte förenligt med demokrati och bör därför avskaffas och ersättas med ett statsskick där också eventuell statschef utses utifrån demokratiska principer. Det är dags för att avskaffa monarkin.
mot · H002K219 · 2012-09-20 00:00:00 — Omröstning via internet i tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys och utredning av hur modern teknik kan användas vid omröstningar i . arbetsformer måste ständigt utvecklas. Så har det varit om man ser det historiskt. Många förändringar har genomförts. Så bör det vara nu och . Formen för beslutsfattandet är knuten till att vi ledamöter finns på plats i kammaren. Och jag har full respekt för att detta bör vara huvudinriktningen också framgent. Efter beredning i utskotten och debatt i kammaren har riksdag att ta ställning till de betänkanden och yttranden som föreligger och det görs bäst genom omröstningar i kammaren. Arbetsmetoden med utkvittning har blivit ett nödvändigt moment för att ska fungera året om och för att inte tillfälliga förhinder för enskilda ledamöter ska påverka beslutsfattandet. Det är ett något krångligt system men jag vill trots det behålla denna arbetsform. Men jag vill komplettera den med att man som riksdagsledamot kan välja att delta i omröstning via internet. Regelverket skulle då kunna vara så uppbyggt att det alltid ska vara minst hälften eller två tredjedelar av ledamöter närvarande i kammaren, men att de ledamöter som vill och kan delta i omröstningen via internet skulle få möjlighet till det som alternativ till att begära utkvittning. Vi lever i ett modernt samhälle där olika tekniska lösningar används för arbetsuppgifter i alla olika sektorer. Då är det naturligt att vi moderniserar och använder teknik i ökad utsträckning också när riksdag ska fatta beslut.
mot · H002K221 · 2012-09-27 00:00:00 — Säkerhetskostnader för judiska församlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för att upprätthålla säkerheten för den judiska befolkningen och judiska institutioner i . har tyvärr i närtid uppmärksammats för en växande antisemitism. Ansedda i avråder judar från att besöka och () har uppmanat att öka insatserna mot antisemitism. Hotbilden mot de judiska församlingarna i liksom i övriga har fått till följd att de judiska församlingarna fått budgetera en allt större del av sina ekonomiska resurser till säkerhetsarrangemang. Detta gäller såväl för tekniska installationer och underhåll av dessa som personalkostnader för att trygga församlingarnas säkerhet. Säkerhetsarrangemangen har gällt både för församlingarnas medlemmar och för judiska institutioner. I höstbudgeten /2012 avsatte regeringen 4 miljoner för att skärpa säkerheten för den judiska minoriteten. Pengarna är ett engångsbelopp och finansierar inte de löpande säkerhetsinsatserna. Pengarna tilldelades Judiska som fördelade medlen mellan församlingarna. Pengarna har använts, och kommer att användas, till säkerhetshöjande åtgärder för förbättrat fysiskt skydd vid institutionerna, som kameraövervakning, skyddsglas och förstärkning av dörrar. De judiska församlingarnas säkerhetssektion uppskattar dock att ytterligare fyra miljoner behövs för att uppdatera det fysiska skyddet. har de judiska församlingarna i , , och erhållit statsmedel för tekniska installationer. Säkerhetskostnaderna för de judiska församlingarna i , och uppgick till ca . Församlingarna skulle vilja satsa mer pengar på säkerhet men hindras på grund av ansträngd ekonomi. För judiska församling går av medlemsintäkterna till säkerhetsfinansiering. Många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan till förmån för säkerhetskostnader. har hotbilden mot den judiska befolkningen i ökat drastiskt, med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Hotet kommer främst från grupper med anknytning till konflikten i men även från nazistiska grupperingar. Judarna i är en av fem erkända nationella minoriteter i . Det innebär att de judiska institutionerna och den judiska livsstilen måste säkerställas. Det borde därför vara en självklarhet att staten löpande bär den större delen av dessa säkerhetskostnader eftersom det är statens uppgift att garantera säkerheten för sina medborgare. Det borde också vara statens uppgift att säkerställa att judiska institutioner, begravningsplatser m.m. skyddas mot skadegörelse. Skånberg (KD)
mot · H002K223 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentlighets- och sekretesslagen även ska gälla i skolor med enskild huvudman. För skolor som bedrivs i offentlig regi gäller den så kallade offentlighets- och sekretesslagen som trädde i kraft . Det innebär bland annat att handlingar som kommer in till skolan, upprättas och förvaras på skolan, är allmänna handlingar. Dessa handlingar har alla rätt att ta del av så länge de inte innehåller sekretessbelagda uppgifter. Sekretessbelagda uppgifter får nämligen inte lämnas ut. Huvudmän för fristående skolverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleverksamhet är däremot inga myndigheter och omfattas därför inte av offentlighets- och sekretesslagen. Det innebär att fristående skolor inte har någon skyldighet att lämna ut handlingar från verksamheten. Eftersom de fristående skolorna finansieras via skattemedel är detta inte rationellt eller logiskt. Dessutom bäddar detta för att de kommunala skolorna och de fristående skolorna inte verkar under jämlika förhållanden. Vi menar att samma principer om offentlighet för handlingar rörande verksamheten skall gälla för alla skolformer. Den princip vi förordar är den offentlighetsprincip som gäller den kommunala skolan. Offentlighets- och sekretesslagen skall således gälla oavsett huvudman.
mot · H002K224 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. Den fria debatten och den offentliga granskningen av personer som utövar inflytande är signifikant för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna kan uppmärksamma omständigheter av känslig art. kan denna öppenhet innebära att även hemliga uppgifter vidareförs genom medier och i förlängningen att exempelvis en brottsutredning kan komma att störas allvarligt. Detta medför då att poliser och åklagare som arbetar med utredningarna får svåra problem att utföra sitt arbete. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Men den nuvarande ordningen är alltså inte helt problemfri. Det finns flera exempel på tillfällen då sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar har publicerats i media. Syftet är sällan att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i en utredning, utan istället att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Meddelarfriheten och meddelarskyddet utgör så väsentliga inslag i tryck- och yttrandefriheten, att mycket starka skäl måste föreligga för att inskränka dem. Enligt min mening är en pågående brottsutredning ett sådant skäl. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · H002K229 · 2012-09-27 00:00:00 — Registrering av kandidater vid allmänna val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registrering av kandidater vid allmänna val. Det förekommer vid alla val att väljare på valsedeln skriver namn på kandidater som inte kandiderar till politiska uppdrag. Det kan handla om verkliga personer, som artister eller andra idoler, men också om seriefigurer och liknande. När några enstaka namn förekommer på sådana här listor, saknar de betydelse. Men framför allt i de två senaste valen har det framkommit att folk har röstat på blanka partivalssedlar eller skrivit dit namn på olika personer. Det har inneburit att partier har fått mandat i fullmäktige utan att ha några kandidater och att det finns obesatta platser i fullmäktige. Det har också inneburit att personer har blivit invalda i församlingar, utan att ha blivit tillfrågade, och utan att vilja delta i fullmäktigearbetet. har de inte ens sympatiserat med partiet, på vars mandat man har blivit invald. Detta är naturligtvis helt fel ur demokratisk synpunkt. Tomma stolar har också i vissa fall lett till oklara politiska majoriteter, vilket försvårar arbetet i fullmäktige. För att förhindra sådana situationer , är det angeläget att ändra vallagen så att alla politiska partier ska ha registrerade kandidater vid alla allmänna val för att kunna delta i valet.
mot · H002K232 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en riksdagshörna i . Det är viktigt att arbete förs närmare medborgarna för att stärka demokratin och öka delaktigheten. I ett stort och långsträckt land är dock förutsättningarna för närheten till parlamentet och dess viktiga arbete ytterst varierande. Trots att internet gjort arbete mer tillgängligt för befolkningen är det ofta i mötet med politiker som intresset för politik grundas. kan skolklasser, pensionärsgrupper, organisationer och intresserade medborgare i utan större problem eller kostnader besöka . Detta är bra, men dock inte alla förunnat. Det är bra att förra mandatperioden införde möjligheten för skolklasser att söka ett resebidrag för besök i och . Detta bidrag gör lite rundare och har lett till en uppskattad större spridning på besöken än vad vi kunnat se tidigare. Men det får inte stanna vid detta, och fler insatser måste aktivt göras för att flytta och dess viktiga arbete närmare folket. har riksdagshörnor runtom i landet. På stadsbiblioteken i , , och kan man träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor kring det politiska arbetet. Det är också möjligt att använda datorer för att själv söka information via webbplats och även att titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Det finns dessutom tillgång till allt tryckt informations- och undervisningsmaterial från . Tanken är att på så sätt stärka demokratin, ge riksdagspolitiker en lokal bas för möten med allmänheten, öka förståelsen för de politiska processerna och föra riksdagsarbetet närmare medborgarna. Dessa riksdagshörnor är ett bra initiativ som jag anser bör fortsätta att utvecklas, och det är dags även för den nordligaste delen av att komma närmare . Därför bör inrätta en ny regional riksdagshörna i . Denna regionala riksdagshörna skulle även kunna bli ett försök där man också integrerar EU-information för att på det sättet även flytta EU närmare medborgarna.
mot · H002K237 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för den romska nationella minoriteten. har en lag för de nationella minoriteterna. En viktig beståndsdel i lagen är att slå fast de rättigheter som de fem nationella minoriteterna kan förvänta sig i vissa delar av landet. Det är positivt att vissa kommuner frivilligt har anslutit sig till reformen, vilket tyder på ett intresse lokalt och regionalt att tillhandahålla extra service för finsktalande personer inom förskola och äldreomsorg. Positivt är också att antalet finska förvaltningsområden utökats. Regeringen borde överväga att förstärka stödet även för den romska minoriteten. Delegationen för romska frågor tittade bland annat på denna fråga men avstod från att rekommendera en sådan åtgärd. Romer är den mest utsatta minoriteten i , och även i finns det även i fortsättningen stora utmaningar, främst inom skola och arbetsmarknad. Regeringens och beslut om en särskild skrivelse med en nationell strategi är mycket välkommet, så också att regeringen utsett fem pilotkommuner som särskilt kommer att följas upp . Många romer är finsktalande och kan inom ramen för det finska förvaltningsområdet få visst stöd, finns det andra behov som kan uppstå, exempelvis när det gäller modersmålsundervisning inom chib. På vissa orter där det bor många romska familjer skulle en skärpt lagstiftning, likt det finska förvaltningsområdet, stärka stödet och inte minst dialogen med romska företrädare på lokal och regional nivå. Detta är en viktig förutsättning för att lokalt skapa kontakt mellan romer och samhället för att i nästa steg lyckas inom områden som skola och arbetsmarknad. Regeringen bör överväga om det går att stärka stödet för romer i likhet med de finska förvaltningsområdena.
mot · H002K240 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byte av partitillhörighet. Det inträffar att valda ledamöter i fullmäktige och även i efter valet lämnat sitt parti men likväl sitter kvar och arbetar för det parti man gått över till eller som politisk vilde. Det kan få omfattande konsekvenser om majoriteten är oklar eller mycket knapp. är det endast den valda personen som kan lämna sitt uppdrag genom att avsäga sig detta. Jag anser att detta är fel, eftersom väljarna som röstat på ett partis politik och dess kandidater, och kanske till och med har kryssat ledamoten som lämnar uppdraget på detta vis, blir lurade. Väljarnas vilja i valet måste alltid vara avgörande. Självfallet har partierna ett mycket stort ansvar för att de kandidater som finns på valsedlarna också står för den politik som partiet vill genomföra. Det är också ett ansvar för kandidaten att vara väl orienterad och själv förankrad i de värderingar och den politik som det parti man kandiderar för står för. har tidigare vid behandling av denna fråga anfört att ledamoten själv bär sitt mandat med det ansvar mot väljarna som det innebär. Utskottet har vidhållit uppfattningen, trots de svårigheter ett partibyte kan innebära för den politiska beslutsprocessen. Man ska inte behöva kommunalt nyval om en person byter parti. Jag menar att det är partierna som ska ha ett avgörande inflytande vid avsägelser av ett politiskt förtroendeuppdrag i fullmäktige och riksdag när en person byter parti eller blir politisk vilde . Därför anser jag att regeringen ska lägga fram ett förslag till ändring av vallagen för att ge partierna den beslutsmakten.
mot · H002K241 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för kommuner att bistå vid nyetablering. Alliansregeringen gick till val 2006 såväl som 2010 på att skapa bättre förutsättningar för jobb och göra det mer lönsamt att arbeta. Mycket av det är gjort, och står starkare i och världen än . Förvärvsarbetare får behålla mer av sin lön i plånboken. finns det mer att göra. Företag är grunden och en förutsättning för den svenska tillväxten och i förlängningen vår svenska modell. Men för att företag ska kunna etableras, växa och frodas krävs lokaler. Kommunernas möjligheter att bistå och hjälpa det lokala näringslivet med lokaler är tämligen begränsat. För kommuner i stödområden är behovet extra stort att kunna ställa lokaler till förfogande när företag visar intresse att etablera sig. För detta ändamål kan det bli nödvändigt för kommuner att hyra ut befintliga lokaler eller rent av uppföra eller förvärva lokaler som sedan kan ställas till näringslivets förfogande. Det är dock viktigt att hålla sig inom ramverket för fri konkurrens och fria marknadshyror då kommunen inte ska medfinansiera delar av företaget utan enbart stödja och underlätta etablering på orten.