ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So358 · 2012-09-28 00:00:00 — Gör till svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra till svensk lag. var ett av de första länderna i världen att ratificera FN:s konvention om barns rättigheter. Under har barns ställning i stärkts och många viktiga förbättringar har blivit verklighet. Men trots att förbundit sig att följa finns det brister i både lagstiftning och praxis. som granskar hur stater följer har kritiserat , så även i deras senaste granskning. Vägen att gå via transformering var säkert det rätta när arbetet påbörjades, men behöver ta ett nytt steg i arbetet för barns rättigheter. Det är dags att inkorporera i svensk lagstiftning och därmed göra den till svensk lag. gjorde detta och har sedan parallellt fortsatt att anpassa landets lagar till konventionen. En utvärdering av norsk lag och praxis i förhållande till visar att barns rättigheter har stärkts på en rad punkter och att tas på större allvar och kan användas som rättskälla. Med som lag skulle många barns situation förbättras, inte minst inom asylprocessen, socialtjänstlagen och barns rätt till utbildning. En förändrad lagstiftning skulle också tvinga hela vuxenvärlden att lära sig om barnens rättigheter samt ge barnen en tydligare röst i alla frågor som berör dem. Om blir svensk lag, skulle det innebära att det enskilda barnets rättssäkerhet stärks och att barnets bästa kommer i främsta rummet på ett tydligare sätt . Det är dags att ta steget nu och göra till svensk lag. i (S)
mot · H002So369 · 2012-09-28 00:00:00 — Inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn. Att frånta vårdnaden av ett barn från de biologiska föräldrarna är aldrig något som ska få ske lättvindigt, men likväl finns alltför många barn i som växer upp utan den trygghet som kommer av att barnet vet att det hör till en familj. är ca 15 000 barn familjehemsplacerade i . Familjehemsplacerade barn kan mycket väl vara placerade hela sin uppväxt i samma familj, men tvingas att på halvårsbasis få sin placering förlängd. Att vara familjehemsplacerad kan skapa en otrygghet både för placerade barn och mottagande föräldrar. Utgångspunkten bör i större utsträckning vara att så många barn som möjligt bör ha möjlighet att få växa upp i ett hem där de fullt ut anses vara en del av familjen. Barnets behov av tillhörighet bör därför lyftas fram mer i den rådande myndighetsutövningen. Trots att det inte finns några juridiska hinder för adoption av familjehemsplacerade barn, och det inte heller passar i alla fall, prövas den möjligheten väldigt sällan. Färre än 20 adoptioner sker . Regeringen bör därför se över tillämpningen av befintliga regler för att underlätta och stimulera fler inhemska adoptioner i fall där de biologiska föräldrarnas förmåga att ta hand om sitt barn anses långvarigt begränsad.
mot · H002So370 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gårdsförsäljning. Det svenska alkoholmonopolet och den restriktiva svenska alkoholpolitiken har lett till en koncentration i ägandet av svenskproducerade alkoholdrycker till ett fåtal intressenter. Ett led i processen att få små lokala dryckesproducenter att växa till större är att de får fler vägar än alkoholmonopolet för att sälja sina varor. Det normala för småföretagare är att de först etablerar sig på den lokala marknaden, för att sedan allteftersom expansion sker etablera sig i nya områden. Detta första steg förhindras effektivt genom att de tvingas följa direktiv och förhållningsorder från anonyma tjänstemän i ett monopolföretag som saknar intresse av att mindre producenter får möjlighet att sälja sina varor. Vi anser att samhället bör eftersträva att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker får samma möjligheter att nå konsumenter i närområdet, som större producenter från kända regioner. Inte minst för att lokalt producerade varor innebär mindre slitage på ändliga naturresurser från transporter, samt att lokalt producerade alkoholhaltiga drycker är efterfrågade från konsumenterna i egenskapen av att vara lokalt producerade. Landsbygden och glesbygden kan med ett förenklat regelverk kring försäljning av egenproducerade alkoholhaltiga drycker få fler möjligheter till inkomst, där en enskild jordbrukare då exempelvis har som bisyssla att producera sitt eget gårdsvin, öl eller sprit. Att på detta sätt underlätta för småbrukaren och mångsysslaren leder till att fler vägar till framgång blir möjliga. Där en misslyckas har denne ändå andra möjligheter till inkomst, och de som lyckas har en bisyssla som de kan överlåta när huvudsysslan når framgång. Fler inkomstvägar som tillåts för landsbygdsbefolkningen leder till en mer levande landsbygd. Slutligen ska sägas att det torde vara en smal sak att se till att den restriktiva svenska alkoholpolitiken upprätthålls som gårdsförsäljning tillåts.
mot · H002So371 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en väl fungerande äldreomsorg så att även anhöriga till äldre ska kunna arbeta. får fler och fler äldre som uppnår allt högre åldrar. Denna utveckling har löpt parallellt med att platserna inom den offentligt finansierade äldreomsorgen har minskat och att antalet anställda blivit färre. Många av våra äldre bor hemma och klarar sig själva, men bristen på äldreomsorgsplatser gör att fler med stora hjälpbehov också tvingas bo hemma längre. Enligt en rapport från är det nästan en tredjedel av de hemmaboende äldre som får hjälp av en dotter. Detta har medfört att omkring 100 000 personer, oftast kvinnor, har gått ner i arbetstid eller lämnar arbetslivet för att vårda en anhörig. Äldreomsorgen har därmed blivit en viktig jämställdhetsfråga. För att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att arbeta och försörja sig måste vi ha en äldreomsorg av hög kvalitet som erbjuder de äldre den hjälp de behöver. Det är en förutsättning för att de anhöriga ska kunna gå till jobbet och känna sig trygga med att ens föräldrar har det bra. Att fler förvärvsarbetar är bra för samhällsekonomin, det genererar fler skatteintäkter och bidrar till att finansiera ökade satsningar på välfärd.
mot · H002So372 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av socialtjänstlagen bör göras i syfte att förenkla för den enskilde att ta del av servicetjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att socialtjänstlagen behöver moderniseras för att ge kommunerna förutsättningar att förenkla sin service till enskilda medborgare och därmed ge människor större möjligheter till egenmakt och inflytande över sitt liv. I har man praktiserat en modell som ger enskilda tillgång till stödinsatser utan krångliga biståndsbeslut. Den enskilde och utföraren träffar i samråd en överenskommelse om stödet och utifrån detta görs ett serviceavtal för att förtydliga vad insatsen ska innehålla. I inledningsskedet erbjöds personer hemtjänst som en serviceinsats, utan krav på biståndsbeslut. har modellen utökats till att även gälla andra delar av såsom , familjestödet och hjälp till missbrukare. behövs ingen utredning med bedömning och myndighetsbeslut för att man ska få ta del av kommunens stödinsatser inom dessa områden. Modellen möjliggör för fler människor att söka stöd och få hjälp i ett tidigt skede. Det finns ingen anledning att misstänka att människor utnyttjar systemet, de allra flesta vill så långt som möjligt klara sig själva. Uppföljningar visar att modellen inte inneburit några ökade kostnader. Modellen ställer höga krav på information och uppsökande verksamhet. Invånarna i kommunen ska veta vad de har för möjligheter och att de kan söka bistånd om de inte är nöjda med de insatser de får. För behov som inte tillgodoses ska rätten till bistånd alltid finnas kvar. Det finns dock vissa oklarheter kring rättsläget. En restriktiv tolkning av lagstiftningen kan innebära att individuellt utformat stöd enligt socialtjänstlagen inte kan erbjudas på detta lättillgängliga sätt. har fått flera synpunkter från och har tvingats genomföra begränsningar av modellen. Regeringen bör ta initiativ till att en översyn av socialtjänstlagen. Ett förtydligande skulle möjliggöra fortsatta satsningar på servicetjänster som den enskilde kan ta del av efter eget bestämmande och utan biståndsbeslut.
mot · H002So373 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att förbättra samordningen av äldrevården. Det är positivt att regeringen tar äldres hälsa på allvar och att stora satsningar har gjorts i syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen. Äldre är de största konsumenterna inom vårdsektorn och många av dessa har också mer komplexa hälsoproblem dvs. det som kallas multisjuka. Äldre möts dock ofta av fragmenterad vård med flera vårdgivare inblandade, och en stor överförskrivning av läkemedel till äldre sker. Överförskrivning av läkemedel är en tydlig indikator på att det finns stora brister inom äldrevården. Forskning visar på att så mycket som en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. Detta är naturligtvis ett stort slöseri med resurser. Framför allt är det en stor personlig förlust för de patienter som ibland förlorar flera friska år. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. En fragmenterad vårdkedja av dessa mer komplexa hälsotillstånd är naturligtvis både kostsam och bringar onödigt lidande för patienten. En helhetssyn är nödvändig för att undvika såväl onödigt lidande som ett slöseri med resurser. En samordning av äldrevård skulle bidra till en mer sammanhållen vårdkedja och ett bättre omhändertagande av sjuka äldre. I denna vårdkedja bör också särskild geriatrisk kompetens och kunskap kunna förmedlas då symtom och läkemedelstolerans hos äldre skiljer sig från yngre vid vanliga sjukdomar. Enkla mediciner som ögondroppar för starr kan ge biverkningar som fall, förvirring och hallucinationer. En väl sammanhållen vårdkedja för äldre patienter är därför önskvärt. Av den anledningen är det viktigt att de reformer som genomförs utvärderas och följs upp. Den äldres bästa måste alltid stå i centrum och organisatoriska hinder skall aldrig stå i vägen för äldre människors välbefinnande. Det är även viktigt att vården och insatserna kvalitetssäkras och är likvärdiga över hela landet. Detta för att garantera en vård av högsta kvalitet.
mot · H002So375 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lagstiftning om demensvård. Då en person drabbas av demenssjukdom leder detta ofta till att man med tiden hamnar i situationer då man kan klara sig själv i vardagslivet. Många får då stöd i hemmet av personal som hjälper till med vardagssysslorna. Dock uppstår problem när de demenssjuka börjar få sådana problem att deras tillstånd blir en risk för deras eget välmående och deras egen säkerhet. ser vi att bristen på lagstiftning inom demensvården får stora effekter för de drabbade och deras anhöriga. I den vardagliga hemvården märks detta bland annat genom att vårdpersonalen inte tillåts hjälpa den demenssjuke genom att slänga gammal mat eller hindra den sjuke från att äta densamma. Att rensa en demenssjuk persons kylskåp eller skafferi på dåliga och utgångna produkter är ett lagbrott. Att hindra handlingar som skadar personen ifråga måste rimligen tillåtas i det jobb vårdpersonalen har. I har man genom Mental Capacity Act lyckats skapa ett regelverk där personalen tillåts ta vissa beslut åt den sjuke om denne har en sjukdom som påverkar hjärnans funktion och som gör att den demenssjuke inte kan fatta ett specifikt beslut ifråga. Personalen måste då använda sig av en lista med kriterier när de tar dessa beslut. Detta måste sedan dokumenteras så att ett eventuellt överklagande är möjligt. Även behöver en lagstiftning som ökar rättstryggheten för demenssjuka som den ger personalen möjlighet att hjälpa dem som inte själva kan ta besluten ifråga.
mot · H002So376 · 2012-09-28 00:00:00 — Regionalisering av Allmänna arvsfonden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av vilka myndigheter som ska fördela arvsfondsmedlen och att fördelningen ska ske på regional nivå. Allmänna arvsfonden bildades i samband med att beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Om inga andra arvtagare finns vid ett dödsfall går pengarna till arvsfonden. Man kan också testamentera medel till arvsfonden. fanns i fonden och med ett marknadsvärde på . För de medel som Allmänna arvsfonden finansierar handlar det om nyskapande och utvecklande projekt för barn, ungdom och personer med funktionsnedsättning. Två statliga myndigheter har hand om hanteringen av medlen, Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen. Av och till har regeringar gjort särskilda insatser som man bekostat med medel ur arvsfonden. Ett bra exempel på detta är när regeringen gjorde insatser för att främja utvecklingen av nya idéer inom föreningslivet med de s.k. Camillapengarna. Initiativtagare var statsrådet . De medlen gav en ny dimension i arbetet mellan kommuner och föreningar och inom föreningslivet och fick stor betydelse . Det finns anledning dels att utreda om det är funktionellt att ha två myndigheter som hanterar detta dels också att fundera över om inriktningen att stödja föreningslivet och föreningslivets samverkan med kommunerna når förväntade resultat. Det är också viktigt att medel som ges till organisationer lever kvar även efter projekttidens slut för att kunna dra erfarenhet av de genomförda projekten. Av den anledningen finns det skäl att också fundera över vilka som skall vara framtida mottagare av stöd från Allmänna arvsfonden. Det kan således finnas anledning att bidragsgivningen blir mera distinkt. På kulturområdet pågår en diskussion om regionalisering av statens kulturstöd. Det är en bra och naturlig utveckling. På samma sätt bör en ökad regionalisering ske av Allmänna arvsfondens verksamhet. Förslagsvis förs de medel som kommer till fonden över till berörd region som fördelar medlen. Med anledning av vad som här anförts föreslås att en utredning tillsätts för att i enlighet med motionens intentioner analysera en mer modern inriktning av hur arvfondsmedlen disponeras samt att de fördelas på regional nivå.
mot · H002So379 · 2012-09-26 00:00:00 — Ökade möjligheter till servicehund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur fler kan få möjlighet att få en servicehund. Flera rapporter visar att sällskapsdjur bidrar till att ge människor bättre livskvalitet. Djurägare som utsätts för ökad stress besöker inte läkare lika ofta som personer med samma stressnivå som inte äger något sällskapsdjur. Andra forskningsresultat visar att äldre människor som har sällskapsdjur klarar sig själva i större utsträckning än de som inte har djur och att de ofta kan bo kvar längre i sina bostäder. Djurägare har i genomsnitt lägre blodtryck och kolesterolnivåer, mindre sömn- och hjärtbesvär, är mer stresståliga och drabbas inte lika ofta av ångest. Den förbättrade livskvaliteten leder till positiva ekonomiska effekter för samhället i form av stora besparingar för läkarbesök och institutionsvård samt kostnader för mediciner. Det finns alltså ekonomiska vinster utöver livskvalitet att göra med en satsning på assistanshundar. utgår det statligt stöd för att utbilda ledarhundar som stöd för personer med synnedsättning. Hundarna blir ett viktigt hjälpmedel i dessa personers vardag genom att exempelvis lära sig hitta kända sträckor och visa på trappor. Det utgår däremot inget stöd till den som behöver en servicehund som stöd vid sjukdom, exempelvis diabetes eller reumatism. En servicehund kan markera innan blodsockret hos en diabetessjuk blir för lågt, innan en epileptiker får sitt anfall eller hjälpa den som har svår värk att plocka upp och hämta saker. En genomsnittlig utbildningstid för en servicehund är och utbildningen kostar . måste ägaren själv betala utbildningen för sin assistanshund, vilket gör att de som är drabbade av sjukdomar ofta inte har ekonomiska förutsättningar att skaffa en servicehund. Med anledning av det anförda bör regeringen se över hur man kan öka användandet av servicehundar.
mot · H002So382 · 2012-09-24 00:00:00 — Sjukvård efter behov, inte efter försäkring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa en skattefinansierad sjukhusvård som ges efter behov. Hälso- och sjukvårdslagen anger att målet för sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Lagen stipulerar också att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Intentionerna med lagen är tydliga. Det är de medicinska behoven som ska styra vilken sjukvård invånarna ska få, inte hur mycket de kan betala. Det är alltså inte kontakter eller förmögenhet som ska bestämma om man får rätt vård i rätt tid eller inte. Därför är det grundläggande att vården finansieras solidariskt med skattemedel. Det är även viktigt att vi inte skapar marknadsmodeller där de rikaste kan köpa sig snabbare eller bättre vård. Den borgerliga regeringen har avskaffat stopplagen, som innebar att man inte skulle sälja ut våra gemensamt ägda sjukhus och låta privata aktörer tjäna pengar på dem. är det fritt fram för vårdbolag att köpa och starta sjukhus och generera vinster som inte behöver återinvesteras i verksamheten. öppnade det första privata barnsjukhuset i . Där tar man endast emot barn som betalar ett par per besök eller som har en privat sjukförsäkring. Utvecklingen mot en sjukvård där försäkring sätts före behov skrämmer. Barn delas upp i dem som har föräldrar som kan betala och dem som inte har råd. De flesta barn som har funktionshinder, kronisk sjukdom eller är födda för tidigt tillåts inte teckna någon sjukförsäkring alls hos försäkringsbolagen. De som ändå tillåts teckna en försäkring anses vara högriskkunder och tvingas därför betala en avsevärt högre premie än andra barn. Försäkringsbolagen ser en växande marknad för privata vårdförsäkringar. En sådan utveckling är oroväckande på många sätt dels ges den rika företräde till vård, dels hotas hela den gemensamma välfärden . Risken är stor att den som tecknar försäkringen till slut kommer att protestera mot skatteuttaget, eftersom den enskilde då tycker att den redan betalat vården via sin försäkring. Detta slår sönder solidariteten mellan människor och leder till en tragisk utveckling som finns i andra delar av världen: en skattefinansierad vård av sämre kvalitet och en högklassig försäkringsfinansierad vård. Erfarenheten av privat sjukvård från andra länder avskräcker. I har man mer än dubbelt så höga sjukvårdskostnader, men inte en bättre vård något som den nuvarande presidenten också försöker förändra. I en internationell jämförelse håller hälso- och sjukvården i hög klass och är kostnadseffektiv. Ofta beskrivs svensk hälso- och sjukvård som ett av de mest flexibla och innovativa systemen i världen. Och den höga kvaliteten kommer alla till godo inte bara några. i (S)
mot · H002So385 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om glasögon till barn. Att barn med synfel ska ha glasögon är alla överens om, men vem som ska betala dessa hjälpmedel är inte lika självklart. Glasögon till barn kan vara en betydande kostnad för en familj, eftersom synen inte är utvecklad förrän uppåt 10-årsåldern, vilket innebär flera glasögonbyten. Landstingen kan ge bidrag till glasögon till barn, men bidragen varierar beroende på i vilket landsting man bor. Få landsting ger dessutom stöd ålder. För fattiga familjer är situationen problematisk och många av dem har svårigheter med att kunna köpa glasögon till barn. Hos organisationen går en betydande andel av deras bidrag till glasögon till skolbarn. Barn har skolplikt och måste därför ha de bästa förutsättningarna att fullfölja den. Att inte ha glasögon alls eller att ha fel glasögon leder till huvudvärk, illamående och koncentrationssvårigheter. Naturligtvis påverkar det barnens skolresultat på ett negativt sätt. Därför borde barn med synfel ha samma rätt till glasögon som barn med nedsatt hörsel har till en hörapparat. Rätt till glasögon får inte handla om bostadsort eller vara en plånboksfråga, utan alla barn måste ha rätt till de hjälpmedel de är beroende av. Därför måste frågan om subvention av glasögon till barn ses över och ett mer rättvist system skapas. i (S)
mot · H002So386 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om apotekens informationsskyldighet. Som en följd av avregleringen av statens apoteksmonopol har det blivit sämre tillgång till mediciner och lagerhållning av dessa på många orter. kunde apoteken samarbeta för att kunden skulle få sin medicin. Dels kunde man skicka mediciner mellan varandra på korta avstånd, dels kunde man informera kunden om vilket eller vilka apotek som hade den aktuella medicinen inne. Avregleringen har medfört att patienten kunden själv måste finna vilket apotek som för den aktuella medicinen och att den finns på lager. Många enskilda kunder har vittnat om problemen, som framför allt drabbar äldre eller personer med funktionshinder som får betydande kostnader för sina apoteksbesök. Detta är särskilt kännbart på landsbygden med långa avstånd till apotek. Vid avregleringen infördes den så kallade 24-timmarsregeln med garantin att kunden ska kunna få sitt läkemedel . Det är angeläget att undersöka hur detta fungerar på ställen där möjligheterna att hänvisa till ett annat apotek är starkt begränsade. Tillsynen av regeln behöver skärpas för att värna 24-timmarsregeln. Sanktionerna ska kunna riktas antingen mot apoteksledet eller mot distributionsledet beroende på var ansvaret ligger. Ett gemensamt läkemedelsregister är ett annat sätt att göra det möjligt för den enskilda konsumenten att få reda på var medicinen finns oberoende av apotekskedja.
mot · H002So387 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn i riskzonen. Problemet med barn i riskzonen är väl känt, men frågan tycks inte vara prioriterad av regeringen och förslag till lösningar har uteblivit. Det kan finnas olika anledningar till att barn befinner sig i socialt utsatta förhållanden, men gemensamt för barn i riskzonen är att deras uppväxtvillkor riskerar att leda till svårigheter i vuxenlivet, såsom missbruk, kriminalitet eller psykiska störningar. Samhället måste bli bättre på att koordinera sina insatser för att kunna hjälpa de unga som befinner sig i en riskzon. Det finns oklarheter kring ansvarsfördelning och begränsningar i uppgiftslämnande mellan myndigheter och kommuner. Sekretess och respekt för den personliga integriteten är viktigt och något som gör att människor väljer att vända sig till myndigheter med personliga problem, men för att kunna hjälpa barn som far illa krävs det att i ett tidigt stadium upprättar kontakt med skola, sjukvård och polis. En helhetsbild av barnets situation är en förutsättning för att kunna göra bedömningar av eventuella åtgärder. Ett skyddsregister där barn som lever i riskzonen registreras så att andra berörda myndigheter kan se om barnet har problem är en viktig åtgärd för snabba insatser. Det finns också angelägna förslag om skyldighet att överlämna ett ärende mellan kommuner vid flytt. För att stärka det enskilda barnets rättssäkerhet och sätta barnets bästa främst är det viktigt att omgående göra till lag. Barnrättsfrågor måste ges prioritet och det bör tas fler initiativ för att skydda barn i riskzonen.