mot · H002Fö244 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om luftpatrullering och luftövervakning av och . Regeringen bör se över möjligheterna för att tillsammans med övriga nordiska länder ta ett ansvar för luftpatrullering och luftövervakning av och . Ett nordiskt samarbete, med som varaktigt deltagande part, om luftpatrullering och övervakning i dessa områden utgör ett utmärkt exempel på utökat samarbete mellan Natos medlemsländer och partnerländer inom ramen för Partnerskap för fredsamarbetet (PFF). och är belägna i områden av växande säkerhetspolitiskt intresse, på såväl ett strategiskt som ekonomiskt och näringspolitiskt plan. I ett vidare säkerhetspolitiskt perspektiv finns det fler hotbilder och utmaningar än de rent militära och de som en gång följde av konfrontationen mellan öst och väst. Det finns därför vidare skäl än de rent militära och som följder av samarbetet inom en militär allians för de nordiska länderna att ta ett ökat ansvar för en övervakning och en närvaro som stärker säkerhet och stabilitet och som ger förutsättningar att motverka andra hot. Sedan det amerikanska tillbakadragandet av militära styrkor från den isländska Keflavíkbasen 2006 finns ett behov av patrullering och övervakning av isländskt luftrum. I ljuset av de skyndande klimatförändringar som sker kring och i ökar därtill de geopolitiska intressena i närområde. I takt med att friläggs och nya områden görs tillgängliga för utvinning av energiråvaror ökar strandstaternas strategiska intressen i Barentsregion. För såväl som medför detta säkerhetspolitiska konsekvenser, med kraftigt ökade sjötransporter och en sannolikt högre militär närvaro i närområdet, som i sin tur fordrar högre krav på kvalificerad luft- och havsövervakning. Den diskussion som startade med en rapport till 2009 från den tidigare norske utrikesministernTorvald angående bland annat gemensam luftövervakning har lett till en växande insikt om både det nödvändiga och det möjliga att genomföra detta. Det ligger i och övriga nordiska länders intressen att säkerställa suveränitet samt upprätthålla en säkerhetspolitisk stabilitet och kontroll i området. Våra baltiska grannländer , och har drabbats relativt hårt av den globala finanskrisen. Som en följd av ländernas ansträngda offentliga finanser och omfattande lågkonjunktur kan färre resurser avdelas till försvars- och säkerhetspolitiska ändamål detta trots säkerhetspolitiskt känsliga belägenhet och strategiska betydelse. Som varande både Nato- och EU-medlemmar har mottagit visst stöd när det gäller framförallt luftrumsövervakning. har bland annat tjeckiska patrullerat i området ett uppdrag som beskrivit som mycket lyckat bland annat genom Gripenplanens höga tillförlitlighet och verkningsgrad. Det ligger i såväl som den övriga västvärldens intresse att bidra till luftövervakning i . Det är viktigt med avseende på det faktum att säkerhet måste ges en vidare tolkning som tar syfte på de olika hotbilder som ett vidare säkerhetsbegrepp innebär. Det gäller bland annat vikten av en närvaro för att motverka andra krafters dominans, möjligheterna att övervaka och följa hot som härstammar från andra aktörer än stater och för att på olika sätt övervaka miljö- och samhällssäkerhet. har genom sitt försvars utformning goda förutsättningar att bidra till denna uppgift som en gemensam luftövervakning kommer att bidra till ökad säkerhetspolitisk stabilitet och kontroll i området och ytterst svensk säkerhet. vore en gemensam luftövervakning ett konkret uttryck för vår närhet och vår solidaritet med de baltiska EU-medlems-länderna. Svenskt deltagande i luftpatrullering över medför också ökad svensk kontroll och övervakning av med tillhörande handelsströmmar. har en fortsatt aktiv säkerhetspolitisk roll att spela i vår omvärld. Som ett bevis på internationell solidaritet och främjande av svensk säkerhetspolitik bör erbjuda sitt deltagande i patrulleringen av luftrummen över och .