mot · H002Sf225 · 2012-10-02 00:00:00 — 4Varför drivs människor på flykt?7 5FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat8 6Utvecklingen i Europeiska unionen9 6.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser9 6.5Visumkrav som medel att utestänga flyktingar13 7.3Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning17 7.5Bestämmelsen om väpnad konflikt19 7.6Återtagandeavtal som slutits av Sverige20 7.7Bevisbördan och utredningsbördan beträffande tortyr21 7.11Rätten till muntlig förhandling23 7.12Rätt att överklaga beslut om avslag på ansökan om främlingspass24 7.15Bortre gräns i asylprocessen25 7.19Förordnande av offentliga biträden i utlänningsärenden27 7.20Utbildning av nämndledamöter och offentliga biträden28 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör finansieras via FN:s budget med treåriga anslag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag av medel för FN:s flyktingkommissariats medverkan vid förvaltningen av EU:s yttergränser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att Frontex avvecklas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste verka för en djupgående förändring av inriktningen på Frontex verksamhet så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om asyl- och flyktingpolitik i EU grundad på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör kräva nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring av EU:s politik för återtagandeavtal som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör stödja kommissionens förslag till förändringar i Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett initiativ till en översyn av förordningen om fördelningskriteriet när det gäller asylsökande i syfte att dessas egna val ska vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka i EU för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och därmed kortsluta . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Europeiska unionens råd bör avvisa det aktuella förslaget till förändrat asylprocedurdirektiv och kräva att rättssäkerhetsgarantierna förbättras, inte försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i Europeiska unionens råd bör avvisa det aktuella förslaget till förändrat direktiv om mottagandevillkor och kräva att kommissionens ursprungliga förslag görs till föremål för förnyade diskussioner i Europeiska unionens råd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den i EU bör ta initiativ till att återvändandedirektivet upphävs och ersätts med ett nytt direktiv vars innehåll står i överensstämmelse med grundläggande humanitära principer, respekten för människors lika värde och EU-ländernas internationella åtaganden. begär att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring i utlänningslagen att försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. begär att regeringen lägger fram förslag till en ändring i utlänningslagen med förbättrade regler om anhöriginvandring i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring för att undantag ska göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet är gravid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i kommande regleringsbrev till bör ställa krav på att verket vidtar de åtgärder som krävs för att omarbeta relevanta avsnitt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snar utvärdering av tillämpningen av den nya lagbestämmelsen om flyktingstatus på grund av förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se till att utlänningslagen tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av bestämmelserna om skydd vid väpnad konflikt, urskillningslöst våld eller svåra inre motsättningar att skyddet blir mer heltäckande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återtagandeavtal med och bör sägas upp. begär att regeringen lägger fram förslag till en sådan ändring i utlänningslagen att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda i fråga om tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se till att det finns tillräcklig kompetens och resurser för att genomföra ett ökat antal tortyrskadeutredningar. beslutar om att ändra 5 kap. 6 § första stycket 1 i utlänningslagen i enlighet med förslaget i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en ny bestämmelse i utlänningslagen om att avlägsnandebeslut inte ska fattas om det står klart att det inte går att verkställa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 12 kap. 19 § utlänningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan lagändring att möjlighet ges till polisen att återlämna ett verkställighetsärende till och till att återta ett verkställighetsärende som lämnats till polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera kurser i opartiskt användande av landinformation. beslutar om ett nytt tredje stycke i 16 kap. 5 § utlänningslagen i enlighet med förslaget i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en bestämmelse i utlänningslagen om rätt att överklaga beslut om avslag på ansökan om främlingspass. begär att regeringen återkommer med förslag till om en sådan ändring av utlänningslagen att ändringsdispens på ansökan av den enskilde införs hos Migrationsöverdomstolen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidsfristen i utlänningslagen för frivillig återresa börjar löpa den dag utlänningen delgivits beslutet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en bortre gräns i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning med uppgift att se över utlänningslagens regler om förvarsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett uppdrag till att se till att sjukvårdspersonal finns på förvaren i större utsträckning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud i utlänningslagen mot att placera en person i kriminalvård med hänvisning till att hen utgör en allvarlig fara för sig själv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att det blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att det vid förekomsten av särskilda skäl blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden där ansökan om uppehållstillstånd görs via svensk ambassad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , alternativt förvaltningsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att ge förslag på organisering av utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden, samt förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. 1 Yrkandena 2 och 3 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 46 hänvisade till JuU. är djupt oroat över flykting- och migrationspolitikens utveckling både i och i EU. Murarna runt EU byggs allt högre och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. och övriga EU-länder kränker systematiskt asylsökande och flyktingars mänskliga rättigheter. menar att denna utveckling måste brytas. Detta för att värna rätten till undan förföljelse och de mänskliga rättigheterna i övrigt. Om vi tolererar att en resurssvag grupps mänskliga rättigheter kränks, bäddar vi för att andra gruppers mänskliga rättigheter kränks . 4Varför drivs människor på flykt? Enligt finns det omkring 175 miljoner migranter i världen. Av dem är 33,9 miljoner flyktingar, statslösa, internflyktingar m.fl., som hör under UNHCR:s mandat. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, att människor söker sig en bättre framtid i . Men den som hävdar något sådant bör närmare studera från vilka länder de asylsökande kommer. Det kan då konstateras att nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . har skrivit under , även kallad , som säger att den som är förföljd har rätt att söka och få asyl. Flykting är enligt konventionen den som har skäl att frukta förföljelse p.g.a. sin ras, sin nationalitet, sin religiösa eller politiska uppfattning, sitt kön eller sin sexuella läggning eller p.g.a. att hen tillhör en viss samhällsgrupp. Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de mänskliga rättigheterna respekteras för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat Den verksamhet som bedrivs av finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Detta är en ur flera aspekter olycklig ordning. Organisationen får svårigheter med sin planering eftersom finansieringen blir osäker och ryckig. Dessutom händer det att drabbas av tunghäfta när det är påkallat att framföra kritik mot någon av de viktigaste bidragsgivarna, t.ex. . Därför bör regeringen i FN verka för att ska finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. FN:s flyktingkommissariats mandat omfattar bara flyktingar som passerat en nationsgräns. utgör de s.k. internflyktingarna en mycket stor del av alla flyktingar. Rapporter visar att kvinnor som flyr undan s.k. hedersrelaterat våld ofta tar sin tillflykt till fängelser i området för att undvika att mördas. På grund av risken och allvaret i hoten kan de tvingas att tillbringa resten av sina liv i fängelset oskyldigt dömda till livstidsstraff för att de är kvinnor. Dessa kvinnor kan inte fly till något annat land för att omfattas av FN:s flyktingkommissariats skydd. Visserligen gör viktiga humanitära insatser för internflyktingar men det är viktigt att mandatet utvidgas så att organisationen exempelvis får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingar att lämna sitt hemland. Regeringen bör i alla lämpliga sammanhang verka för en utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vid den s.k. gränsförvaltningen av EU:s yttergränser, bl.a. i och utanför , bedrivs både av enskilda EU-stater och genom för yttre gränskontroll Frontex en verksamhet som stoppar flyktingar på väg till för att söka asyl. Det är av avgörande betydelse att bereds möjlighet att delta i denna verksamhet för att tillföra sitt kunnande om flyktingkonventionens riktiga tillämpning i dessa sammanhang. EU bör anslå medel för att finansiera detta. Regeringen bör därför i EU verka för att EU anslår medel för att möjliggöra för att medverka vid förvaltningen av EU:s yttergränser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Utvecklingen i Europeiska unionen kan vi se resultatet av den harmonisering av flyktingpolitiken inom EU som startade med Amsterdamfördraget. EU har byggt murarna runt Fästning allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. Systemet med minimiregler har inneburit en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. Den har, i det stora hela, inte utnyttjat möjligheten för medlemsstaterna att behålla eller införa mer generösa bestämmelser. Föreberedelserna för nästa etapp ett gemensamt asylsystem är långt gångna. Genom Lissabonfördraget ska hela området för asyl- och invandringspolitik, yttre gränskontroller, villkor för inresa och bosättning, viseringar och uppehållstillstånd göras överstatligt. Den restriktivitet och militarisering som karakteriserat asyl- och invandringspolitiken riskerar därmed att eskalera ytterligare. De flesta direktivförslag från , som i sitt ursprungliga skick syftade till att tillförsäkra asylsökande och migranter minimirättigheter, har efter en utdragen behandling av och dess arbetsgrupper blivit tömda på nästan allt positivt innehåll. Däremot har man snabbt kunnat enas om genomförande av repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och migranter från tredjeland. Det gäller förstärkta gränskontroller vid EU:s yttre gränser, hårda krav riktade mot de nya medlemsstaterna för att förhindra att flyktingar tar sig in i EU via dessa, steg mot en gemensam gränspolis för EU, hot mot tredjeländer för att tvinga dessa att ta emot, inte bara egna medborgare, utan även tredjelandsmedborgare, och senast det repressiva återvändandedirektivet. Denna utveckling visar tydligt det olämpliga i att göra asylpolitiken till föremål för överstatliga beslut inom EU. I det följande specificerar vi vår kritik både vad gäller det överstatliga samarbetet och den svenska flyktingpolitiken. 6.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser I syfte att hantera den migration som når EU:s yttre gränser har EU skapat Frontex, en byrå för yttre gränskontroll, som bl.a. organiserar patrullering och övervakning av den afrikanska och centrala . De allt mer avancerade övervakningssystem som används har fått till följd att fler väljer längre och farligare vägar. Fler och fler människor omkommer under flykten till . Frontex mandat har i allt väsentligt varit inriktat på att skydda EU:s gränser och saknat en explicit mekanism för att tillförsäkra skydd för asylsökande eller andra utsatta grupper. Frontex har därför haft ödesdigra effekter på EU:s politik för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande. Som komplement till Frontex har en förordning om Rapid Border Intervention Teams (Rabit) antagits. Dessa EU-styrkor ska med kort varsel kunna sättas in i områden där det finns ett stort inflöde av asylsökande och eller andra migranter. En annan huvudlinje i är att ge finansiellt och teknologiskt stöd till nordafrikanska staters gränsstyrkor. har exempelvis levererat patrullbåtar, fyrhjulsdrivna fordon och datorer till för att hjälpa landet att bevaka sin kust. Flyg från den svenska har också deltagit i ett Frontexuppdrag utanför . Med tanke på bristande respekt för landets internationella förpliktelser på flyktingområdet var deltagande i denna aktion synnerligen klandervärt. Den fria rörligheten i EU utvecklas på bekostnad av den fria rörligheten i EU:s grannstater. pressas att införa en hårdare politik för att bekämpa migration, baserad på den europeiska modellen med gränskontroller, kriminalisering, frihetsberövande och utvisning. EU:s gränskontroll förläggs på detta sätt på tredje länders sjöterritorium. I praktiken stämplar EU en individ som irreguljär migrant redan innan han eller hon lämnar sitt land och kommer in på EU-territorium. Dessa förebyggande aktioner tar ingen hänsyn till att personen inte behöver vara illegal utan kan vara potentiell asylsökande eller flykting. Detta förhandsantagande om illegalitet och förebyggande gränskontroll omöjliggör ett fullständigt respekterande av mänskliga rättigheter och tillträde till en reguljär asylprocess med en individuell bedömning av asylärendet som föreskrivs i flyktingkonventionen. deltar aktivt i såväl utformningen som praktiserandet av denna restriktiva politik och har inte i något fall utnyttjat sin rätt att stoppa EU-lagstiftning som syftar till att undergräva asylrätten. Regeringen har t.ex. valt att inte stödja krav på förbättrad insyn i Frontex verksamhet och övervakning av att denna respekterar de mänskliga rättigheterna, bl.a. asylrätten. har förändringar i Frontexförordningen genomförts varvid vissa regler antagits om att grundläggande mänskliga rättigheter och asylrätten ska respekteras i verksamheten liksom skyldigheten att bistå dem som befinner sig i sjönöd. Tyvärr saknas effektiva övervakningsmekanismer beträffande Frontex iakttagande av dessa skyldigheter. Regeringen bör verka för att Frontex avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fram till dess att det är genomfört bör regeringen skyndsamt verka för att inriktningen av Frontex verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör i EU verka för att asyl- och flyktingpolitiken i grunden förändras och bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Direktivet om transportörsansvar utgör ett angrepp på Genèvekonvention och den mänskliga rättigheten att söka och åtnjuta asyl som finns upptagen i artikel 14 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Transportörsansvar innebär i praktiken att myndighetsutövning läggs ut på privata rättssubjekt. Flygbolaget SAS har i sitt remissvar över departementspromemorian Transportörsansvaret i utlänningslagen (Ds 2001:74) bl.a. yttrat följande: I och med att SAS har rätt att neka ombordstigning på grund av att inresehandlingarna (inte själva flygbiljetten) inte är i ordning kan passagerarna sägas stå i ett slags beroendeförhållande till transportören. Därför är transportörens kontroll att likställa med myndighetsutövning och därmed i strid med regeringsformen. delar den uppfattningen. Transportörsansvaret har också som oundviklig följd att transportföretagen infört rasprofilering av sina passagerarkontroller. Detta är fullständigt oacceptabelt och försvårar en effektiv kamp mot främlingsfientlighet och rasism. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen påkalla nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar och därvid verka för att alla bestämmelser i direktivet som sätter asylrätten ur spel eller leder till diskriminering grundad på hudfärg eller etniskt ursprung tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. EU hade träffat återtagandeavtal med 13 länder, bl.a. , och . Genom avtalen görs dessa länders myndigheter till agenter för EU-länderna när det gäller utvisning av tredjelandsmedborgare från EU. Ett exempel på de ödesdigra konsekvenserna av återtagandeavtalen är avtalet mellan och . Regeringen i har åtagit sig att utarbeta och sätta i verket en global strategi för att styra migrationsströmmarna vilken förutsätter förstärkning av gränskontrollerna och anpassning av lagstiftningen. För att leva upp till EU:s krav syftande till att minska migrationstrycket arresterar och deporterar de mauretanska myndigheterna godtyckligt människor som misstänks vilja ta sig till . har det rått fri rörlighet för personer mellan och dess grannländer, med en betydande arbetskraftsmigration till . Allt detta har EU raserat genom sin politik med att förlägga sin gränskontroll långt utanför . Återtagandeavtal med har ingåtts . Detta är särskilt allvarligt eftersom endast skrivit på i ursprunglig form och inte tilläggsprotokollet . Det innebär att flyktingar från länder utanför , t ex , och , inte får sin asylrätt prövad i och att skyddsbehövandes rättigheter därmed kränks. pågår förhandlingar mellan och om återtagandeavtal. Detta är djupt oroväckande med tanke på bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Regeringen bör i EU ta initiativ till att EU:s politik beträffande återtagandeavtal förändras på ett sådant sätt att asylrätten inte inskränks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. antogs den förordning som ersätter . Den innebär att alla grundprinciper i med dess stötande och inhumana konsekvenser blev kvar. Huvudregeln om att asylansökan ska göras i det första EU-land den sökande rest in i leder självfallet till att flyktingarna koncentreras till de länder som gränsar mot områden varifrån många flyktingar kommer. Det får som logisk konsekvens att dessa länder som motåtgärd söker göra sina gränser så ogenomträngliga som möjligt. har här medverkat till att ytterligare en viktig del av Fästning kommit på plats. En grundförutsättning för att tillämpa en sådan princip för fördelning av asylsökande mellan EU:s medlemsstater som Dublinförordningen bygger på är att rättspraxis vid tillämpningen av skyddsreglerna för asylsökande och de materiella mottagningsvillkoren är desamma i EU:s medlemsstater. För att söka uppnå detta har flera direktiv antagits, t.ex. skyddsgrundsdirektivet och direktivet om mottagningsvillkor. I verkligheten råder emellertid avgrundslika skillnader mellan medlemsstaterna i dessa avseenden. Dessa skillnader har successivt ökat . Ett tydligt exempel utgörs av , där det i det närmaste är omöjligt att få skydd för flyktingar och andra människor som är i behov av internationellt skydd.