ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Kr251 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsidrott. Gång efter annan kan vi med medias hjälp konstatera att svenska folket blir allt mer överviktigt. Tyvärr gäller detta även våra ungdomar. I studie efter studie som presenteras redovisas att vi äter fel och för mycket och framförallt att vi motionerar för lite. Att aktivera våra barn och ungdomar utanför skoltid är en viktig uppgift för samhället. Med tanke på att svenska folket och även våra unga tillbringar många av veckans timmar framför tv-apparaten eller datorn är det av största vikt att uppmuntra till motion i alla dess former. av alla barn och ungdomar i skolåldern är under medlemmar i en idrottsförening, och det är positivt. Ambitionen bör vara att nå ännu flera och framförallt att utveckla verksamheten, så att ungdomarna väljer att stanna kvar i föreningen. Det är därför bra att många föreningar har samarbete med grund- och gymnasieskolor. Specialidrottsförbunden och föreningarna ges inom Idrottslyftet resurser för utveckling av sin verksamhet. Pengarna kommer befintliga förbund och föreningar till del, medan däremot föreningar som specifikt arbetar med idrotter och verksamheter som exempelvis skateboard, lekaktiviteter och spontanidrott hamnar utanför. Det finns i och för sig ingenting som hindrar att föreningar som har RF-idrotter på programmet söker pengar från idrottslyftet för att därigenom kunna anordna sina aktiviteter, men tyvärr har den typen av satsningar varit få. Det är därför av vikt att en statlig satsning görs även på aktiviteter och anläggningar som inte ingår i , men som ändå har stor betydelse för våra barn och ungdomar.
mot · H002Kr254 · 2012-09-30 00:00:00 — Lättläst för lika möjligheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lättläst information är en viktig förutsättning för alla människors möjlighet till demokrati och inflytande. En fjärdedel av befolkningen är så kallade svaga läsare, av olika skäl och olika bakgrund. Gemensamt för alla är att deras rättigheter till delaktighet och inflytande underlåts genom att information som tillhandahålls av myndigheter och kommuner inte finns tillgänglig på lättläst svenska. Två av tre kommuner erbjuder till exempel inte lättläst webbinformation. Den som upplever sig ha möjlighet att påverka sin livssituation och sitt samhälle mår bättre än den som känner maktlöshet. En viktig del för att kunna känna sig delaktig och för att kunna påverka är tillgången till kunskap. av landets myndigheter saknar enligt , fortfarande någon form av webbinformation på lättläst svenska. Det finns också stora brister hos dem som har lättläst information. I första hand handlar det om att det är väldigt begränsat med tillgång till information men också om form, struktur och navigering. Inriktningsmålen för handikappolitiken 20102016 lyfter inte ens fram behovet av lättläst skriftlig information över huvud taget. Mer och mer kommunikation mellan offentliga institutioner och medborgare sker via nätet, och därför är det av största vikt att dessa tjänster också erbjuds på lättläst svenska. Regeringen bör förtydliga ansvaret för myndigheterna att göra sin information tillgänglig på lättläst svenska, och även att lyfta frågan i Kommuner och Landsting som också bär ett stort ansvar för människors möjlighet till demokratiskt inflytande och att ta del av de tjänster som erbjuds.
mot · H002Kr261 · 2012-09-26 00:00:00 — Goda förutsättningar för samlingslokaler och civilsamhällets demokratiska infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. De stärker samarbete och skapar ideellt engagemang. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati, kultur och integration. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att nya generationer väljer dem som mötesplatser där de kan utveckla sina intressen och skapa gemensamma aktiviteter. De samlingslokaler runt om i landet som i hög utsträckning ägs och förvaltas av den ideella sektorn har en stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten. Till detta bör tilläggas de allmänna samlingslokalernas viktiga betydelse för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att arbetsuppgiften inte blir så övermäktig att dörrarna till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler stängs. Om inte tillräckligt stöd ges för att rusta och göra dem tillgängliga för alla i samhället kan detta tyvärr bli verklighet. Enligt behövs ökat statligt stöd för att kunna finansiera de ansökningar om upprustning som beviljats medfinansiering enligt gällande regelverk. Regeringen har infört ROT-avdraget för att skapa fler arbetstillfällen inom byggbranschen och förhindra svartarbete. Det ger privata fastighetsägare goda ekonomiska möjligheter till underhåll och standardhöjningar. Tyvärr kan inte denna möjlighet utnyttjas av ideellt drivna samlingslokaler. En stor del av de resurser som funnits har nyttjats för tillgänglighetsanpassning. Samlingslokalsorganisationerna ligger väl framme men detta arbete måste fortsätta då det är av utomordentligt stor vikt att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan ske. På samma sätt krävs insatser för att samlingslokalerna generellt förses med modern teknisk utrustning för att utveckla mötesformerna i vårt digitala samhälle. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Kr263 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva för politisk illustrationskonst vidare. för politisk illustrationskonst invigdes i i det gamla industrilandskapet i med stöd av bidrag från bl a , , och . är uppbyggt kring den geniale bildmakaren som är mest nationellt och internationellt erkände och prisbelönade politiske illustratör. ska initiera och främja forskningen kring den politiska illustrationskonsten och förmedla denna kunskap i utställningar och seminarier. inom ramen för Arbetets museum har etablerat sig inte bara med själva museet (uppdelat på avdelningarna personmuseet, galleriet, arkivet och tematiska avdelningen) utan också med viktiga utställningar och nätverksarbete. Detta har möjliggjorts med en intendenttjänst där finansiering har kunnat ordnas på olika sätt. Utan ett årligt anslag för driften i storleksordningen kan dock inte Arbetets museum långsiktigt behålla en intendent för och verksamheten får i stort begränsas till att bevara . Jag anser att möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva vidare och kunna visa en världsunik samling samt genom detta hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet bör utredas.
mot · H002Kr267 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt engagemang för att få stora mästerskap till . I sin första regeringsförklaring lovade statsminister (M) att ska verka aktivt för att få hit fler stora internationella evenemang. Men i den frågan har ganska lite hänt och stora mästerskap har gått förbi. Så kommer det att bli även i fortsättningen om ingenting görs. Upplevelseindustrin blir allt viktigare. Men utan ett statligt engagemang kan glömma att få arrangera de största tävlingarna. Då går vi också miste om stora skatteintäkter, ökad turism och all uppmärksamhet som exempelvis ett , eller ett ger. Det är inte själva tävlingarna som genererar de stora pengarna, oavsett sponsring och biljettintäkter. Den stora vinsten ligger i besöksnäringen runtomkring. Till det kommer värdet av all uppmärksamhet och alla tv-tittare. är ett framgångsrikt land inom vintersport. Det gäller inte bara traditionella grenar, utan också moderna sporter. Därför skulle intresset för ett svenskt säkert vara stort i hela landet. Förberedelserna inför ett skulle öka intresset ännu mer och få fler personer att pröva olika vintersporter, vilket även skulle främja folkhälsan. Intresset för som land skulle öka under fler år före och efter . Den internationella nyhetsförmedlingen skulle öka antalet turister i landet efter att spelen skulle vara över. Det finns ett antal mästerskap att söka och chanserna att få till exempel ett är små, men om ska söka måste vi bestämma oss 2013 då intresseanmälan lämnas. Idrottsrörelsen får mycket pengar från Idrottslyftet, men lägger man ihop värdet av allt det ideella arbete som ledarna lägger ned runt om i alla klubbar är det mångdubbelt högre. Det motsvarar ca 70 000 årsarbeten. och Åre har genomfört både och alpina , men den riktigt stora idrottsfesten som ett är vill vi gärna få bjuda och omvärlden på. För att det ska vara möjligt behöver regeringen ta initiativ till ett statligt engagemang för ett . Tyvärr slog idrottsministern igen dörren för planerna att ha ett i , trots att hon har varit positiv till idén och att de konkreta beräkningarna för arrangemanget inte var klara. Många väntar att regeringen äntligen ska göra verklighet av löftet att få hit fler stora internationella mästerskap.
mot · H002Kr268 · 2012-09-18 00:00:00 — Stöd till religiösa samfund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till religiösa samfund som uppmanar till brott mot svensk lag. Religionsfriheten i är lagstadgad i svensk grundlag. Alla har rätt till sin tro och att utöva den. Det är en viktig princip och en viktig tradition i . Denna rätt gäller både män och kvinnor, människor som är födda i eller som har flyttat till under sin levnad. Rätten till sin tro har alla men tillämpningen av religionen har sina begränsningar. Tillämpningen av tron får inte bryta mot svensk lag. Ett sådant konkret exempel är att det enligt svensk lag är förbjudet med månggifte, trots att det finns trosinriktningar som medger detta. Det offentliga, genom stat, kommuner och landsting, är med och finansierar alla församlingar genom bidrag. Syftet med bidragen är att samfunden bidrar till att upprätthålla och stärka samhällets grundläggande värderingar. I media har det framkommit uppgifter om att representanter för olika samfund kan ha agerat på ett sätt som i praktiken står i strid med svensk lagstiftning. Det kan exempelvis handla om att rekommendera en kvinna att inte anmäla sin make efter misshandel, men också om olika typer av förtryck mot kvinnor. Skattepengar ska inte stödja den typen av organisationer och verksamheter. Bidrag från det offentliga, vars syfte är att stärka samhällets grundläggande värderingar, ska inte användas till det motsatta. Jag hemställer om att regeringen ser över regelverket så att kontrollen av samfunden förbättras, så att bidrag inte betalas ut till samfund och församlingar som i praktiken inte följer svensk lag eller uppmanar andra att inte följa svensk lag.
mot · H002Kr271 · 2012-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastslå att är ett kulturarv av nationellt intresse. Vikten av att kunna sin historia för att kunna förstå sin egen samtid kan inte underskattas. startade byggandet av . Det är genom tiderna största militära investering, större än JAS-budgeten om man skulle räkna om det i dagens penningvärde. Beslutet om en fästning i växte fram och fästningen anlades som spärr mot fientliga angrepp och stöd för arméstyrkorna i norr. Fästningen intar en viktig roll inom det svenska försvarets byggnadskonst och har också väckt internationell uppmärksamhet. De samlade anläggningarna har naturligtvis ett militärhistoriskt intresse, men är också ett monument över industrialismens genombrott i . I och med att moderna kommunikationer som järnvägen började utvecklas så kunde naturresurserna i börja nyttiggöras. Vattenkraften, skogen och de rika järnmalmsfyndigheterna i bidrog starkt till att svensk industri och välfärd kunde börja utvecklas. Tillskapandet av visar tydligt på hur viktiga dessa resurser ansågs vara. inleddes sprängningsarbetet och 1914 var fästningen klar att tas i bruk och var då världsledande inom befästningskonsten. och växte försvarsanläggningen ytterligare. var en av världens tio största militära anläggningar. Förutom de fem fort som bildade gördeln så bestod fästningen av en mängd olika anläggningar. Totalt bestod fort, bunkrar, stormhinder, skyttevärn, flankbatterier och skansar av 1 200 anläggningar. Som mest bemannades fästningen av 20 000 soldater och var bestyckad med 160 tunga artilleripjäser. så förvarades en stor del av landets guldreserv i fästningen. Den topphemliga fästningen tjänstgjorde som ett lås i norr under två världskrig och det . Förutom de fasta befästningarna fanns i som mest fem olika regementen. är fortfarande största garnisonsstad även om omfattningen är mycket mindre. är ett av de yngsta kulturarven som har att förvalta. byggnadsminnesförklarades stora delar av fästningen. finns Rödbergsfortet kvar och fungerar med hjälp av ideella krafter som ett militärt museum: syftet är att synliggöra och förvalta vårt kulturarv om försvarshistoria. Inom det som var finns också ett nybyggt försvarsmuseum som drivs av Bodens kommun på det numera nedlagda artilleriregementet A8:s kasernområde. Förutom det uppenbara egenvärde som fästningen har som ett kulturhistoriskt minne, så är också fästningen en påminnelse om de prioriteringar som gjorde som nation vid tiden för industrialismens genombrott. Även om ideella krafter arbetar hårt för att detta kulturarv inte ska förstöras, så har det haft så pass stor betydelse för svensk 1900-talshistoria att det måste anses som ett nationellt kulturarv och därmed också med ett nationellt ansvar för dess bevarande.
mot · H002Kr272 · 2012-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av möjligheten att införa ett centralt betygsarkiv för grund- och gymnasieskolan. Fristående skolor omfattas inte av arkivlagens bestämmelser om att bevara betyg för eftertiden. Även om de flesta friskolor bevarar och arkiverar elevernas betyg även efter det att eleven slutat eller gjort klar sin utbildning så finns det ingen skyldighet för de fristående skolorna att göra detta. För de kommunala grund- och gymnasieskolorna finns det inget centralt register där betygshandlingar rapporteras in och arkiveras, utan detta sker på varje enskild skola/enhet. Det kan uppstå situationer där tidigare elever långt efter avslutad utbildning kan ha ett behov av tillgång till sina betyg för att använda dessa till att söka arbete, söka vidareutbildning eller liknande. Detta skulle också underlätta för högskolorna och universiteten som direkt kan gå in och hämta betygen från ett centralt register, utan att den enskilde sökaren till högre utbildning behöver skicka in dessa själva. Skolor kan också hamna i situationer vid exempelvis brand där viktig information går förlorad och inte kan återställas utan betydande problem för den enskilda skolan vare sig skolan är eller fristående. Skolor kan även upphöra exempelvis genom att hamna på obestånd eller slås ihop med andra enheter. Man bör därför överväga möjligheten att införa ett centralt arkivregister för alla grund- och gymnasieskolor oberoende av utförare där dessa ges en skyldighet att rapportera in elevers betygshandlingar. På det sättet säkerställs att varje elev får sina handlingar sparade oavsett vilken skola eleven har varit elev på och oavsett om skolan drabbas av omständigheter som gör att den stängs eller utsätts för exempelvis brand eller stöld. Detta ger också en större likvärdighet och förutsägbarhet för eleverna oavsett om eleven valt att gå i en eller fristående skola. I fall ett sådant centralt register införs är det lämpligt att det avgiftsfinansieras.
mot · H002Kr273 · 2012-09-25 00:00:00 — Alternativ till destruktion av arkeologiska fynd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alternativ till destruktion av arkeologiska fynd. Intresset för historia är stort i och det gäller inte minst arkeologiska fynd som berättar något om människan och hennes levnadsvillkor under olika tidsepoker. De fynd som gjorts i är oräkneliga och många artefakter finns också att beskåda inom ramen för olika utställningar eller i samlingar som finns på museer. Dessa fynd är en självklar del av vårt gemensamma kulturarv, och stora resurser har också lagts ned för att katalogisera och redovisa de undersökningar som genomförts. Faktum är att en stor del av de fynd som görs sker i samband med in-frastruktur- eller exploateringsprojekt. Det kan handla om sådant som upptäcks i samband med byggandet av väg- eller järnväg, eller i samband med större byggprojekt. I enlighet med de regler som gäller katalogiseras fortlöpande alla fynd, men ofta finns sedan ingen möjlighet att tillgängliggöra materialet för en bredare allmänhet. Istället destrueras artefakterna för att undvika att historiska föremål blir handelsvaror på en okontrollerad marknad. Med tanke på omfattningen av de utgrävningar som görs och den stora mängd artefakter som hittas är det begripligt att allt inte kan visas upp på museer eller ens magasineras i statens regi. Det är problematiskt ur ett kulturarvsperspektiv att så mycket av de fynd som görs destrueras och på det sättet för alltid försvinner. De fynd som görs, även om de inte är unika, är en del av vårt kulturarv och borde kunna omhändertas på ett annat sätt än genom destruktion. Regeringen bör därför överväga alternativ till rådande ordning och särskilt undersöka möjligheterna att tillvarata fler artefakter. I en sådan översyn bör regeringen särskilt överväga om en förändrad lagstiftning skulle kunna skapa en begränsad och ordnad marknad med de föremål som inte kan omhändertas av museer eller dylikt. En förändring i den riktningen skulle, kombinerat med strikta regler och äkthetsintyg, kunna inbringa resurser för att faktiskt tillvarata fler föremål. En sådan begränsad handel skulle också signalera att vårt gemensamma kulturarv inte bara är en fråga för staten. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga lagförändringar i enlighet med motionens intentioner.
mot · H002Kr274 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett europeiskt teckenspråkscentrum i . I pågår ett arbete med att tillgängliggöra teckenspråket för fler. Det handlar om att med hjälp av internet skapa ett verktyg, ett lexikon, för teckenspråk på olika språk. För precis som det talade språket har olika ord för samma uttryck beroende på var i världen man kommer ifrån så har också teckenspråket olika tecken beroende på varifrån man kommer. Spreadthesign som verktyget heter är en internationell ordlista med teckenspråk. Det är ett pedagogiskt självstudieverktyg som är gratis att använda. Det är egentligen bara fantasin som sätter gränser för användandet av ordlistan. Varje land som är representerat i ordlistan har ett team som har ansvar för sitt språk på denna webbplats. Det gör att engagemanget är stort och sprids till stora delar av världen. Spreadthesign har användare i flera länder över hela världen. var det ett internationellt EU-projekt under och Lifelong Learning Programme. Sedan detta projekt avslutats drivs arbetet vidare genom den ideella organisationen . Även om huvudmålet för centret är att göra nationella teckenspråk tillgängliga för personer med hörselskador är den övergripande ambitionen att göra teckenspråk tillgängliga för alla. Arbetet drivs genom en ideell förening och möjligheterna till inkomster för denna typ av arbete är små. Ambitionen är att också fortsättningsvis vara en helt öppen , öppen för alla att gratis använda. har en tradition av att arbeta både nationellt och internationellt med tillgänglighetsfrågor, och kunskapen om teckenspråk är väl utbyggd, inte minst i där mycket av både forskning och undervisning kring teckenspråk i finns. Det arbete som Europeiskt Teckenspråkscentrum gör genom Spreadthesign är ett viktigt arbete för att sprida teckenspråket och kunskap kring teckenspråk både inom och internationellt. Det är ett ansvar bör ta på ett bredare plan och som kan ske genom utveckling av det arbete som Europeiskt Teckenspråkscentrum inlett. Per Lodenius (C)
mot · H002Kr275 · 2012-09-21 00:00:00 — Upplysning om kommunismens brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt upplysning om kommunismens brott. Forum för levande historia är en myndighet som ska arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Initialt hade myndigheten till uppgift att informera om nationalsocialismens brott mot mänskligheten. När alliansregeringen tillträdde 2006 fick Forum för levande historia ett breddat uppdrag som bland annat innebar att genomföra ett upplysningsarbete om kommunismens brott mot mänskligheten på likartat sätt som skett kring nationalsocialismen. I en första fas av projektet har fokus legat på regimerna i , och . Den aktuella upplysningskampanjen pågick under en stor del av förra mandatperioden. Mot denna bakgrund är det rimligt att det görs en avstämning av resultatet syftande till att formulera ett nytt tydligt uppdrag till Forum för levande historia att fortsätta sitt viktiga upplysningsarbete om kommunismens brott.
mot · H002Kr276 · 2012-09-26 00:00:00 — Bibliotekens hantering av e-böcker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket kring bibliotekens hantering av e-böcker. tar främst barn och ungdomar, men även en ökad andel vuxna, del av information och litteratur genom olika e-tjänster. Genom mobiltelefoner, datorer och läsplattor kan vi läsa tidningar, litteratur och vetenskapliga artiklar. Den digitala utveckling har genom e-böcker och ljudböcker gjort litteraturen än mer tillgänglig för den stora majoriteten där exempelvis gamla klassiker numera går att ladda hem kostnadsfritt. I takt med teknologins frammarsch är en av bibliotekens primära uppgifter att underlätta och uppmuntra användandet av e-böcker. För att biblioteken ska fortsätta kunna vara aktiva i sin roll som förmedlare av litteratur krävs förändringar i avtal och regler. De kommunala folkbiblioteken bör även fortsättningsvis ha kontroll över sitt utbud där biblioteken själva ska ha möjlighet att tillföra verk och välja bort andra. Regler och förordningar som försvårar denna valfrihet behöver ses över i takt med dagens teknikförändringar. Bibliotekens uppgift är att främja alla, barn som vuxna, till mer läsning genom en ökad tillgång till litteratur. Det är även viktigt att biblioteken kan erbjuda likvärdiga tjänster över hela landet. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras av regelverket kring bibliotekens hantering av e-böcker.