mot · H002Ub440 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Det är nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder avseende fördelningen av forskningsresurserna. Och i samband med det beaktar och andra regionala högskolors, med liknande ekonomiska förutsättningar, behov av att kunna forskningsanknyta sina utbildningar och därigenom säkerställa examensrätterna. Annars kommer såväl som hela att stå inför stora framtida problem med den regionala kompetensförsörjningen. i och landshövdingen, regionförbundet, med flera i har i olika skrivelser uppmärksammat regeringen på högskolas stora betydelse för en fortsatt stark utveckling i de båda länen. Vi delar den uppfattningen. Det är viktigt att vårda de regionala universiteten och högskolorna som är betydelsefulla tillväxtmotorer i de regioner där de finns. är en av landets större högskolor, med 13 000 studenter och 900 anställda i och . Skolan erbjuder utbildningar av hög kvalitet med tonvikt på teknikutbildningar, sjuksköterske- och beteendevetenskapliga utbildningar, lärarutbildningar och ekonomiutbildningar. bedriver, under ledning av ett sextiotal professorer, kvalificerade forskarutbildningar inom vetenskapsområdet teknik samt inom hälsa och välfärd. Skolan har ett brett och långvarigt samarbete med länets större och internationellt kända företag. Ett uttryck för detta är det faktum att av högskolans forskningsfinansiering är statlig, medan av finansieringen når högskolan genom externa medel. Forskningen vid har mycket stor betydelse för och utveckling. Offentlig sektor och näringslivet behöver ha möjlighet till ett fungerande samarbete med . Den tillämpade forskningen stödjer utvecklingen i verksamheterna och skapar tillväxt. Utan närheten till skulle det vara väsentligt svårare för företagen i länen att ta del av aktuell forskning. För högskolans del ger samarbetet bland annat en möjlighet till att identifiera och initiera forsknings- och utvecklingsprojekt samt ger studenterna ett bredare kontaktnät. Samspelet bidrar till en hög vetenskaplig kvalitet. En utvecklad gränsgångarkultur bidrar till att kunskap och kompetens rör sig mellan sektorer. Gränsgångarkultur innebär att nya lärosäten skapar en kultur där samarbete med näringslivet blir ett framgångsrikt integrerat arbetssätt. De är flexibla och begripliga för näringslivet. Det finns en naturlig fokusering mot det regionala näringslivets behov. Det finns ett stort antal gränsgångare personer med fötterna i både akademi och näringsliv. Exempel på samarbeten som genom en ömsesidighet och växelverkan har stor betydelse för regionen är (), Robotdalen, Automation Region, Samhällskontraktet och (). Med utgångspunkt från regionens struktur med en stark teknikindustri med ett stort antal underleverantörer och kundföretag, är behovet stort att ständigt förbättra konkurrenskraften. Detta är viktigt för att trygga sysselsättningen i regionen. är en organisation som är grundad för att få en ökad hävstång i samarbetet mellan teknikföretag, akademi och samhälle. Detta uppnås genom planering, finansiering och koordinering av utbildnings-, utvecklings- och forskningsprojekt i direkt samverkan mellan industrin i och , vilka är huvudintressenter i MITC. Företagen som deltar kommer i första hand från , och , och som exempel kan nämnas CE, Alfa , Metrology, GKN Drivelines, Leax, , och . Fokusområden inom MITC är innovation, effektivare produktutveckling, effektivare produktion och energi/miljö. Robotdalen har bidragit till förnyelse, innovationskraft och produktivitetsökningar både i de befintliga stora företagen ABB, , , ESAB med flera samt i över tvåhundra små och medelstora företag i regionen. Robotdalen har etablerat ett nytt område, nämligen hälsoteknik, där forskning inom hälsa och välfärd kombineras med befintlig forskning inom robotteknik. Här har stora förutsättningar att ta ett globalt ledarskap. Samhällskontraktet, som genomförs i samarbete med kommun, stad och , är ett innovationssystem för offentlig sektor som innefattar gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt, kompetensutveckling av personal och olika former av mötesplatser som till exempel seminarier och konferenser. Prioriterade områden för Samhällskontraktet är utbildning, äldreomsorg och socialt arbete, morgondagens studenter och arbetskraft samt hållbar stadsutveckling. Ytterligare exempel på samarbeten mellan och offentlig verksamhet är engagemang i högskolans forskarutbildning inom hälsa och välfärd. Det är ett samarbete som genererar ett värdefullt ömsesidigt kunskaps- och kvalitetsutbyte, något som är viktigt både för högskolan och för regionen. är viktig för de båda länens kompetensförsörjning. Det råder fortsatt brist på civil- och högskoleingenjörer i länen som företagen har ett stort behov av teknikkompetens. Inom undervisningsområdet ser länets kommuner framförallt ett behov av förskollärare och inom vården väntas ett underskott av sjuksköterskor. När det gäller sjuksköterskeutbildning och lärarutbildning står för en viktig regional kompetensförsörjning och det finns goda möjligheter till samverkan för att stärka utbildningskvaliteten, bland annat genom verksamhetsförlagd utbildning. Inom länet finns också ett flerårigt och väl fungerande samarbete när det gäller teknikutbildningarna. Det pågår ett aktivt arbete mellan näringslivet, och kommuner samt högskolan för att stärka ungas teknikintresse. Närhet till högre utbildning har en stor betydelse för arbetsmarknadens tillgång på kvalificerad arbetskraft. har en betydande regional rekrytering: /2010 rekryterades nästan hälften av nybörjarna vid från och . En mycket stor andel av dem som rekryterats från de båda länen stannar också kvar efter examen, vilket har stor betydelse för länens kompetensförsörjning och tillväxt. Som exempel kan nämnas att av personer med högskoleutbildning i kommun har sin examen från och att av de examinerade som högskolan har rekryterat från de egna länen var fortsatt boende i något av högskolelänen efter examen. har behov av ökade forskningsanslag. Forskningen vid håller hög vetenskaplig kvalitet, trots att högskolan endast har i direkta forskningsmedel. Det beror på att i konkurrens erhållit externa medel; en tredjedel av de externa forskningsmedel som erhöll 2010 kom från nationella forskningsråd. har, tillsammans med KTH, också fått del av de strategiska forskningsmedel som avsattes till följd av den förra forskningspolitiska propositionen. Dessutom har varit framgångsrik i att erhålla medel från bland andra och EU, där ansökan förutsätter en aktiv näringslivspart. Med sitt utbud av lärarutbildningar, högskoleingenjörs- samt civilingenjörsutbildningar och som en av större anordnare av sjuksköterskeutbildning är en mycket viktig kompetensförsörjare i de båda länen. För att garantera tillgången på välutbildad arbetskraft i länen, är det angeläget att matcha kvaliteten i högskolans utbildningar med tillräckliga forskningsresurser för att säkerställa utbildningens forskningsbas. Det fattade beslutet om nedläggningen av i är ännu ett tecken på att måste säkerställa tillräckliga medel för forskningen inom flera områden, inte minst det som adresserar tillverkningsindustrins utmaningar. Beslutet aktualiserar också frågan om vikten av en god samverkan mellan akademi och näringsliv. Skulle samma beslut fattas rörande tillverkningsindustrin, skulle en region som drabbas mycket hårt. Svensk industri och offentlig sektor är inte isolerade verksamheter, utan kräver närhet och samverkan med akademin. Vi vill framhålla vikten av att regeringen säkerställer högskolas behov av framtida forskningsresurser, detta till gagn för kompetensförsörjningen i de båda länen samt med den betydelse detta har för den framtida tillväxten.