ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub414 · 2012-10-04 00:00:00 — Barngruppers storlek i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barngruppernas storlek och sammansättning i relation till personaltäthet och personalens pedagogiska kunskaper i förskolan. Barnomsorg ska finnas för alla som behöver i dagens . Det får inte ske på bekostnad av att barngruppernas storlek ökas och personaltätheten minskar. är det inte ovanligt att en barngrupp i förskolan består av mer än 20 barn. Det är mycket svårt att som personal hinna med att se alla barn och deras behov med så stora barngrupper. Mindre grupper i förskolan är viktigt inte minst för barnens intellektuella utveckling. Barn behöver stimuleras både i grupp och individuellt för att fullt ut realisera sin utvecklingspotential. Barnens intellektuella nivå ska stimuleras utifrån varje barns behov. Språket utvecklas snabbt under småbarnsåren i en varaktig och trygg miljö. Förskolan är en plats där relationer ska byggas och även här spelar gruppstorleken roll. Med mindre grupper blir det lättare för personalen att hinna stödja och se till att lösa konflikter på ett bra sätt både för barnet och för barngruppen. Ljudnivån blir också lägre med färre barn, vilket får till följd att hörselproblem inte uppstår. Barn i behov av särskilt stöd gynnas speciellt när gruppen är mindre. Med god tillgång till pedagogiskt utbildad personal i den mindre gruppen skapas goda förutsättningar för alla barn att fungera väl i integrerade grupper, utan att pekas ut. Sammantaget är det angeläget att barngruppernas storlek och sammansättning i förskolan blir föremål för en översyn. En sådan översyn bör beakta också personaltäthet och personalens pedagogiska kunskaper, i relation till gruppstorleken. Barnen är framtiden. Vi måste ta väl hand om dem.
mot · H002Ub415 · 2012-10-04 00:00:00 — Översyn av utbyggnaden av privata och fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av utbyggnaden av privata och fristående skolor. Det finns ett samhällsansvar för den grundläggande välfärden i form av sjukvård, omsorg och utbildning. har inneburit en massiv utbyggnad av antalet fristående och privata skolor främst i storstäderna. Denna snabba omvandling genomförs utan att vi vet dess effekter. I internationella jämförelser kan vi se att utbyggnaden av privata och fristående skolor inte hjälper våra elever till bättre resultat. I inget annat land tillåter man att privata företag gör stora vinster på att driva skolor med offentliga medel. går varannan gymnasieelev i storstadsregionerna i privata och fristående skolor. Den senaste socialdemokratiska regeringen beslutade (2006:03) att utreda effekterna av Offentliga anslag till privata/fristående skolor. Utredningen skulle bedrivas utifrån principen att de offentliga medel som utgick till elever i fristående skolor skulle användas för själva verksamheten och att eventuella överskott skulle återföras till verksamheten. Utredningen fullföljde inte sitt uppdrag utan lades ner. Vi anser att det finns ett behov av en översyn av utbyggnaden av privata och fristående skolor. Shadiye Heydari (S)
mot · H002Ub416 · 2012-10-04 00:00:00 — Utveckla en nationell strategi för slöjdämnet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slöjdämnets betydelse i samhället. Enligt uppgifter från /10 saknade i snitt var fjärde person som undervisade i slöjd en pedagogisk högskoleexamen. För var situationen enligt SCB den att av trä- och metallslöjdslärarna och av textillärarna saknade sådan examen. Trots att behovet av lärare är stort och att stora pensionsavgångar väntar har slöjdlärarutbildningarna vid lärosätena i , och lagts ned . Antalet utexaminerade lärare motsvarar inte tillnärmelsevis det behov som redovisade 2008. De beräkningarna pekade på ett behov av att utexaminera ca 350 lärare i slöjd/år . Vid höstterminens antagning 2012 har ca 150 studenter antagits till de utbildningar som finns kvar vid universiteten i , och . Därutöver har i aviserat att man har för avsikt att anta nya studenter inom ramen för bildlärarutbildningen. Den låga volymen innebär självfallet att det behov som definierat inte alls uppnås. Det är ett förhållande som ytterligare befästs mot bakgrund av att det inte kan antas att samtliga studenter fullföljer sin utbildning. För att inte riskera en situation där andelen pedagogiskt utbildade slöjdlärare minskar ytterligare bör kraftfulla åtgärder vidtas. Det behövs en nationell strategi för att säkerställa att slöjdämnet även i fortsättningen kan bidra till att utveckla elevernas och intellektuella förmåga. Obehöriga slöjdlärare måste ges möjligheten att få kompletterande utbildningsinsatser. Staten måste bevaka konsekvenserna för slöjdämnet med anledning av den nya lärarutbildningen. Ett förslag som presenterades i SOU 2008:109 om att inrätta ett nationellt centrum för slöjddidaktik bör övervägas. Ett sådant centrum skulle kunna bidra till att säkra undervisningens kvalitet genom forskning, kompetensutveckling och rådgivning.
mot · H002Ub417 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildningsplatser och forskningsresurser på . Mindre högskolor och yngre universitet spelar en viktig roll i sina regioner. De har oftast en mycket nära samverkan med näringslivet i regionen, vilket ger utbildning med hög relevans. I har vi , , som bl a arbetar med Triple Helix-modellen, offentlig verksamhet, näringsliv och högskola i en gemensam styrelse. Samma relevans och nära kontakt med närings- och arbetsliv har högskolans forskning. Det gör att högskolan får en avgörande roll som drivmotor för fortsatt tillväxt, välfärd och utveckling i regionen. Regeringen flyttar pengar från ett antal högskolor till universiteten i storstäderna. Det innebär ett betydande hot mot framtidens tillväxt och välfärd i de berörda regionerna. Stora delar av basnäring och exportindustri ligger i dessa regioner. Det är här kvalificerad och utbildad personal behövs. Regeringens förslag innebär också att färre utbildningsplatser kommer att finnas på dessa regioner, som vi står inför stora pensionsavgångar och en ökad efterfrågan på högskoleutbildad personal. ska vara en ledande forskningsnation där staten ska vara garant för den långsiktiga forskningen. Det innebär en skyldighet att satsa på excellent forskning och där resurserna ger störst utdelning i en långsiktigt hållbar tillväxt och fler jobb. Särskilt viktiga forskningsaktörer är universiteten och högskolorna. Om ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation är det viktigt att ta vara på den kompetens och kapacitet som finns vid landets alla lärosäten. Om forskning bedrivs i mindre eller större skala, eller vid ett universitet eller en högskola, ska inte stå i centrum. Avgörande är att kvaliteten är hög. I ligger ungdomsarbetslösheten på , som våra företag efterfrågar tekniska utbildningar och tekniska innovationer. Vi vill framhålla vikten av att regeringen säkerställer Tekniska Högskolas och näringslivets behov av utbildningsplatser och forskningsresurser, detta till gagn för kompetensförsörjningen i länet men också i kringliggande län och med den betydelse detta har för den framtida tillväxten.
mot · H002Ub421 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för investeringstyngda yrkeshögskolor att få besked för när det gäller avtalen för deras verksamhet. Yrkeshögskolorna strävar efter att stärka undervisning som kopplar samman arbetsliv, konstnärlig verksamhet, regionala behov, entreprenörskap, produktutveckling, forskning och utvecklingsarbete som bedrivs i anslutning till utvecklandet av företag, samt arbetsgemenskaper och den tredje sektorn. Yrkeshögskolorna strävar efter att utifrån sin profilering säkerställa tillgången på arbetskraft. Högskolorna strävar också efter att stärka förutsättningarna för det livslånga lärandet genom flexibla utbildningslösningar. Syftet med att utveckla olika inlärningsprocesser är att minska antalet studerande som avbryter sina studier och att förkorta studietiden för examina så att övergången till arbetslivet sker i snabbare takt. Yrkeshögskolorna fortsätter att utveckla innehållet i detta system. Yrkeshögskolorna är beroende av att snabbt kunna ställa om för att kunna möta olika konjunkturer och efterfrågan på arbetsmarknaden. Dock är många yrkeshögskolor investeringstyngda, då själva undervisningen kräver inköp av maskiner och andra dyra investeringar. Dessa investeringar kan innebära risker som är svåra att kombinera med de avtal som tecknas för verksamheten i sin helhet. verksamhet bör därför i det långsiktiga perspektivet ses över. Jag vill därför se över möjligheten till långsiktiga besked gällande främst investeringstyngda yrkesutbildningars avtal för sin verksamhet.
mot · H002Ub431 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimation. Att det nya legitimationssystemet för lärare kommer att innebära flera fördelar ser vi som mycket troligt, inte minst vad gäller att kvalitetssäkra verksamheterna och öka rättssäkerheten för eleverna. Däremot är vi inte lika säkra på att systemet med legitimation per automatik kommer att leda till en utökad rekryteringsbas. Det återstår fortfarande att se. Enligt beslut ska endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning. Trots detta väljer regeringen att undanta flera lärargrupper från kravet på lärarlegitimation. Det är viktigt att poängtera att ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Därför är vi mycket tveksamma till att vissa lärargrupper tillåts undervisa utan tidsbegränsning, även i de fall det saknas legitimation. Vi har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller yrkesämne. Att som regeringen valt att göra och bygga in flera undantag i det nya systemet är inte hållbart, då vi ser dessa undantag som ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. uppfattning är att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod; därför menar vi att denna möjlighet ska tas bort. Vidare är vi starkt kritiska till att lärare i modersmål och yrkesämnen ska få sätta betyg även i de fall det saknas legitimation, av samma skäl som framförs ovan; därför menar vi att även denna möjlighet ska tas bort.
mot · H002Ub433 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att förbättra för barn och personal på fritidshemmen. Barngrupperna är för stora på våra fritidshem och har det blivit mindre resurser till fritidshemmen, det går nästan så många barn per vuxen på fritids som . Nedskärningarna drabbar barnen och personalen, men också föräldrarna och samhället i stort. Fritidshemmen har ett omsorgsuppdrag och ett lärandeuppdrag som är viktigt och som ska dels bidra till goda uppväxtvillkor genom att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid, dels möjliggöra för föräldrar att förena föräldraskap med förvärvsarbete och studier. Men så når inte fritidshemmen sina mål och har svårt att garantera barnens säkerhet, och fritidshemmen blir mer en förvaring än en utvecklande verksamhet. Satsningar på fritidshem är lönsamma investeringar för samhället. Bra fritidshemsverksamhet bidrar till bättre möjligheter för föräldrar att kombinera förvärvsarbete med ansvar för sina skolbarn. Om föräldrarna känner sig tvungna att gå ned i arbetstid för att kompensera bristande verksamhet på fritidshemmen försämras barnfamiljernas ekonomi som antalet arbetade timmar i hela samhället minskar. För att fritidshemmen ska kunna nå sina mål krävs insatser inom olika områden. De handlar om mindre barngrupper och högre personaltäthet, bättre förutsättningar för personalen att göra ett bra jobb och förstärkning av fritidshemmens möjlighet att kompensera för barns olika bakgrund och särskilda behov.
mot · H002Ub435 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läxläsning i huvudsak bör ske i skolan. har barn läxor från tidig ålder . Ett av skälen till läxläsning är att undervisningen inte räcker till och att det är nödvändigt att utöver skoltid repetera vissa uppgifter. Många barn har långa arbetsdagar då båda föräldrarna arbetar heltid. finns exempel på skolor som erbjuder läxläsning på skoltid eller på fritids för barn som har långa dagar. Det finns även frivilligorganisationer som satsar på utsatta områden där många har föräldrar med utländsk bakgrund eller sociala problem. Förutsättningarna i hemmet att få hjälp med läxläsning ser mycket olika ut. Det kan handla om allt från föräldrarnas kunskap till deras arbetstid. görs läxan av barn med heltidsarbetande föräldrar sent då barnen av naturliga skäl är trötta och inlärningsförmågan är som sämst. Att låta barnen göra läxan på skoltid med tillgänglig pedagog skulle minska skillnaderna mellan barns förutsättningar på hemmaplan samt förbättra resultatet i skolan.
mot · H002Ub436 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad. är det självklart att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart, vilket det borde vara. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i . Där vill dock den borgerliga majoriteten avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. Elevernas vilja och lust att lära måste stimuleras. Vi vill ha kompetenta, kritiskt granskande och kreativa elever. Ett led i det arbetet kan vara att ingå i en lokal skolstyrelse. Där får eleverna lära sig hur demokrati fungerar i praktiken. Det är ett första viktigt steg i den demokratiska skolningen för många elever. För att eleverna ska bli engagerade samhällsmedborgare krävs att de tidigt får en inblick i hur det demokratiska systemet fungerar. De lokala skolstyrelserna är en viktig länk i detta arbete. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en demokratiskolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden.
mot · H002Ub439 · 2012-10-03 00:00:00 — Åtgärder för minskad arbetslöshet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för minskad arbetslöshet i . Arbetslösheten är hög i landet och så även i , som i övigt har goda utgångspunkter för arbete. Befolkningen fortsätter att öka, det finns många mindre företag, som inte är beroende av exempelvis bilindustrin, och en stark besöksnäring. Trots dessa goda förutsättningar har arbetslösheten ökat i snabb takt . Långtidsarbetslösheten minskar inte, utan antalet deltagare i fas 3 var över 700 personer och beräknas växa till över 900 . Det allvarliga är den höga ungdomsarbetslösheten, som fortsätter att öka. Att allt fler ungdomar står utan ett jobb riskerar att få förödande konsekvenser . Därför krävs det åtgärder mycket snabbt. Det handlar om en kraftfull satsning i utbildning, så att ungdomar kan fullfölja skolan och skaffa sig ordentlig kompetens för att kunna ta de jobb som finns. Det behövs också praktikplatser för att unga ska få erfarenhet av arbete och få in en fot på arbetsmarknaden. Samarbetet mellan högskola och företag måste förbättras. Detta gäller inte minst möjligheterna för företagen att ta del av befintliga forskningsprojekt och forskningsresultat. Detta leder till företagsutveckling och fler arbetsplatser. måste få fler studieplatser och större forskningsresurser för att bättre kunna ge stöd för utveckling av företag och samhälle.
mot · H002Ub441 · 2012-10-03 00:00:00 — Alla gymnasieelever har rätt till högskolebehörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram återigen ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Sedan den nya gymnasieskolan infördes har antalet sökande till de yrkesinriktade programmen minskat. Detta är oroväckande men förståeligt. När man är är man för ung för att bestämma sig för vad man ska ägna sig åt resten av livet. De flesta vill hålla så många vägar öppna som möjligt. Kanske vill man börja jobba efter gymnasiet, eller kanske vill man studera vidare på högskolan. Eller kanske vill man jobba ett tag och sedan söka vidare till högskolan. Med den nya gymnasieskolan är det inte längre möjligt. Därför väljer många ungdomar som egentligen hellre skulle vilja gå ett yrkesinriktat program ett teoretiskt program för att inte dörren till högre utbildning ska vara stängd. Många gymnasieskolor erbjuder eleverna på de yrkesinriktade gymnasieprogrammen att läsa utökad kurs för att nå högskolebehörighet, men det är något som för de allra flesta inte är ett alternativ. Den nya gymnasieskolan som infördes under alliansregeringen stänger vägar för framtidens undersköterskor och industriarbetare att söka in på högskolan i yrket för att vidareutbilda sig till sjuksköterskor eller ingenjörer. Den begränsar människors framtid och är ett hot mot att ska få arbetskraft med rätt utbildning.
mot · H002Ub442 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildning i skolan. Arbetsförmedlingen har i en undersökning funnit att av landets 140 000 arbetssökande ungdomar i åldern saknar ett körkort. Detta är en kraftig ökning jämfört med , då endast var fjärde saknade ett körkort. Den främsta anledningen till att man inte har ett körkort, är att det är för dyrt. Detta försvårar avsevärt ungas möjlighet att få ett arbete, eftersom körkort är ett av de viktigaste krav som många arbetsgivare ställer. Det handlar inte bara om arbeten inom transportbranschen, som att köra buss, budbil eller färdtjänst, utan även till exempel inom hemtjänst, hantverksyrken och försäljning är ett körkort en nödvändighet. Det finns också arbetsplatser, som exempelvis flygplatser, där det krävs att man har körkort för att kunna förflytta sig inom området, trots att bilkörning inte ingår i själva jobbet. Tillgång till körkort gör det också möjligt att kunna ta arbete inom större områden eller på obekväm arbetstid, när tillgången till allmänna kommunikationer är liten. På landsbygden med gles kollektivtrafik är ett körkort en förutsättning för att kunna ta sig till ett arbete över huvud taget. Eftersom kravet på körkort är en viktig förutsättning för arbete, borde det inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning och därmed vara anställningsbar när man gått färdigt skolan. Ett tänkbart alternativ för att få körkortsundervisningen inom skolans ram är att man lägger körkortsutbildningen som elevens val och inte som ett obligatoriskt ämne. Kraven på kunskaper och färdigheter i arbetslivet förändras ständigt och det är samhällets sak att rusta unga för framtidens arbetsmarknad. krävs ett körkort för ett arbete, varför det är angeläget att unga får rimliga möjligheter att skaffa sig ett körkort i sin grundutbildning i gymnasieskolan. i (S)
mot · H002Ub444 · 2012-10-05 00:00:00 — Genuspedagoger behövs för barnens bästa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av genuspedagoger i den svenska skolan. Våra barn behandlas olika beroende på vilket kön de har, de lär sig redan tidigt på förskolan hur en pojke ska leka våldsamma lekar medan flickor ska vara lugna och leka med dockor. Detta är något som präglar dem i resten av deras liv och gör att de kommer att falla in i det heteronormativa mönstersamhälle som vi har . Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. Även om man tycker på skolor och förskolor att alla behandlas lika så gör man ändå oftast tvärt om, vi skapar själva klyftor och motsättningar mellan barnen på grund av vårt sätt att behandla barnen. Genom att istället behandla barnen utifrån samma grund med ett genusperspektiv redan tidigt på förskolan och sedan genom hela skolgången skulle man kunna få fram den fulla potentialen hos varje individ, detta genom att man behandlar barnen efter person och inte efter kön. Det görs en del insatser för att få med ett större genusperspektiv bland barn och unga men det måste ske något mer drastiskt för att vi ska kunna se resultat. Undersökningar visar att barn som har gått på genusinspirerade förskolor väldigt snabbt hamnar tillbaka i de mönster som finns på andra skolor och förskolor så fort de integreras eller går från förskola till skola. Det ska inte spela någon roll vart man bor, alla barn är lika mycket värda och borde därför få samma chans att behandlas utifrån sin person och kunna nå sin fulla potential. Om alla barn får samma genomsyrande genustänk kommer de kunna möta varandra på lika villkor när de sen börjar skolan. Samhället kommer också att utvecklas annorlunda då alla människor utvecklas utifrån sin personlighet och inte enbart ses först efter sitt kön. Regeringen bör ta initiativ för att uppmuntra kommunerna i deras arbete med genusfrågor så att det anställs minst en genuspedagog på alla förskolor och skolor i .