ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub371 · 2012-10-03 00:00:00 — Matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan. Undersökningar visar att skolelevernas matematikkunskaper har försämrats och att många elever anser att matematik är svårt. Detta är oroväckande och vi menar att statusen för matematik som skolämne måste förbättras. Det är viktigt att skolan fångar upp elevernas lust till lärande så att eleverna får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och tycker att det är roligt att lära mer. En avgörande faktor är att undervisande lärare får relevant fortbildning. Lärarna måste kontinuerligt fortbilda sig för att hålla sina kunskaper aktuella och ta till sig nya undervisningsmetoder samt ta del av aktuell forskning. Det går att höja elevernas matematikkunskapsnivåer med rätt pedagogik och en positiv inställning från undervisande lärare. I Sala kommun har Ängshagenskolan med elever i årskurserna 46 arbetat med att förändra matematikundervisningen, vilket har gett positiva resultat. Intresset för matematik måste väckas på ett tidigt stadium, helst redan i förskolan. Genom lekar kan matematikundervisningen ta sin början. Inom många förskolor används så kallade matematikverkstäder, dessa verkstäder är ett värdefullt verktyg för lärarna i deras dagliga undervisning och bidrar till att undervisningen blir mer spännande då fokus sätts på problemlösning. Matematikundervisningen vävs naturligt in i elevernas vardag. Inom finns det ett behov av att elever med utländsk bakgrund i ett tidigt skede får möjlighet att tillgodogöra sig matematikundervisningen på sitt modersmål. Detta för att öka förståelsen så att eleverna hittar nyckeln för att lösa matematikens problem. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i den grupp som har svårigheter med matematiken. Denna negativa trend måste hejdas. För att öka intresset ytterligare för matematikundervisningen är det viktigt att koppla undervisningen till elevernas livssituation och framtida yrkesval. Vi anser att matematikundervisningen inom gymnasieskolan kan anpassas utifrån elevernas studieval och de krav som arbetslivet ställer som behörigheten till högskolan säkerställs. Därför borde kursplanerna för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan ses över då det finns ett behov av att undervisningen blir mer individualiserad än . Större hänsyn måste tas till varje elevs förmåga och förutsättningar.
mot · H002Ub372 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser i skolan. Skolans viktigaste uppdrag är att ge alla elever gedigna kunskaper som grund för ett livslångt lärande. Ska en modern skola lyckas med sitt uppdrag måste den fånga lusten till lärande och utmana alla barn och unga att vilja utvecklas efter sin förmåga. är det allt för många elever som inte får med sig de nödvändigaste kunskaperna. Klasskillnader och boendesegregation avspeglar sig tydligt i dagens skola. Studievana hemifrån och stimulans att läsa och lära även utanför skoltid har avgörande betydelse för att nå framgång i skolarbetet. Skolor som har många elever som inte når målen är koncentrerade till områden där det bor många med låga inkomster och kortare utbildning. Ska skolan kunna bidra till det jämlika samhälle vi strävar efter måste den ge alla barn och ungdomar samma möjlighet till kunskap och lärande oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller etniska bakgrund. Alla skolor måste ges likvärdiga förutsättningar och jämlika villkor. Vi vill att det nationella ansvaret för att ge alla elever rätt till en likvärdig skola ska stärkas så att alla elever ges möjlighet att lära och utvecklas maximalt efter sina förutsättningar. Kunskap är ingen bristvara som ska ransoneras och rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga. Kunskap är makt och frihet. Vi anser att ett tydligt mål bör skrivas in i skollagen om att utjämna skillnader och kompensera de barn som inte kommer från hem med studietradition. Resurserna måste styras till de skolor som har svårast förutsättningar. Lika chanser kräver olika resurser.
mot · H002Ub373 · 2012-10-04 00:00:00 — En skola med hög kvalitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av utbildningspolitiken. Den svenska skolan ska vara tillgängligt för alla och ge samma höga kvalitet var man än bor. Från förskola och framåt ska skolan stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära. Alla elever oavsett ålder och skolform ska känna sig trygga i att utbildningen genomförs på ett så bra sätt som möjligt. Utbildning i sig är vinsten det är kunskapen som skapar värde och kraft i samhället. Vinster ska inte kunna tas ut genom att det ges avkall på kvaliteten i skolan, eller genom att välja bort elever med särskilda behov. Vi vill ha ett skolväsen där elever och föräldrar kan göra fria val men där utbildningens kvalitet är viktigare än vinstintressen. Vi vill att alla skolor oavsett huvudmannaskap ska delta i såväl nationella som lokala utvärderingar kvaliteten och elevernas utveckling ska alltid komma först. Alla skolor måste omfattas av offentlighetsprincipen och meddelarfriheten och ha samma ansvar för och skyldigheter mot elever som de kommunala skolorna. Den svenska skolan behöver lyftas kunskapsmässigt. Det är fullständigt oacceptabelt att nära 13 000 ungdomar i årskurs 9 lämnar utan fullständiga betyg och utan de intellektuella verktyg som är helt nödvändiga i ett modernt samhälle. Vi gemensamt måste ta ansvar för och hitta rätt verktyg för att ge varje elev det stöd den behöver för sitt lärande. Alla barn ska bli sedda och få vistas i en skolmiljö som är anpassad för verksamhetens syfte och storlek. Vi kan inte bortse ifrån att pojkar från arbetarklass klarar sig sämre i vårt skolsystem eller att alltför många flickor känner en för hård stress och press i skolan. Både flickors och pojkars intresse för tekniska och naturvetenskapliga studier på alla nivåer måste öka. Därför behöver utbildningen inom naturvetenskap, matematik och teknik utvecklas. Vi vill också att kreativa lärprocesser kommer in mer naturligt i skolgången och att entreprenörskap lyfts fram mer i skolan. I alla utbildningsformer är lärarna helt centrala deras kompetens avgör om skolsystemet blir framgångsrikt.
mot · H002Ub376 · 2012-10-04 00:00:00 — Säkerställ så att fler ungdomar i län utbildas på gymnasiet så att de kan matcha arbetsmarknadens behov av framtida arbetskraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att gymnasieskolor erbjuder ungdomar utbildningsval som ger goda förutsättningar till framtida jobb som motsvarar behoven på arbetsmarknaden. Arbetslösheten i är oacceptabelt hög, inte minst bland de unga. kan svenska företag inte rekrytera den arbetskraft de behöver. Detta är en orimlig situation. För att skapa bättre matchning på arbetsmarknaden krävs kraftfulla investeringar i utbildning. Insatser krävs inte minst inom gymnasieskolan. Politiken kan inte stillatigande se på när tiotusentals unga är arbetslösa som svenskt näringsliv och andra arbetsgivare ropar på kompetent arbetskraft. län är en region med goda förutsättningar för en väl fungerande samverkan mellan utbildningsväsen, näringsliv och offentliga arbetsgivare. , och har sitt säte i länet. Vid dessa utbildas cirka 40 000 studenter . län har även många framgångsrika gymnasier, varav flera är särskilt inriktade mot näringslivets behov. Forsmarks gymnasium är ett exempel på hur näringslivet tar aktiv del i utbildningsväsendet. Samarbetet mellan skolor, näringsliv och andra samhällsaktörer är på många håll väl utvecklat. Trots framgångar finns emellertid också problem. Flera gymnasier i länet brottas med för få sökande. Det gäller inte minst yrkesprogram. I de mindre kommunerna i länet är ungdomarnas övergång till högskola därtill fortfarande lägre än i kommun. Vi ser också stora skillnader i måluppfyllelse. Medeltalet för andel elever som nått målen i alla ämnen är i länet. Det är inte tillräckligt. Eleverna får inte den kunskap de har rätt till. Alldeles för många lämnar skolan utan godkända betyg. Situationen i län visar på behovet av insatser för en bättre fungerande utbildning av våra unga. Alla ungdomar behöver en treåring gymnasieutbildning som ger högskolekompetens. Ungdomar i kommuner utan universitet eller högskola behöver stöd för att gå vidare till högre utbildning. Många ungdomar behöver slutligen stöd att hitta utbildningar som direkt efter gymnasiet ger chans till kvalificerade arbeten på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Sammantaget krävs ett utbildningsväsen som, i ett läge med bristande matchning på arbetsmarknaden, bättre utbildar ungdomar för näringslivets och den övriga arbetsmarknadens behov.
mot · H002Ub377 · 2012-10-03 00:00:00 — Vård- och omsorgsutbildning inom komvux tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård- och omsorgsutbildning inom komvux. Vård- och omsorgsutbildning inom gymnasieskolorna attraherar allt färre yngre sökande. det finns stora brister på utbildad personal på många håll runt om i landet. Allt tyder på att bristerna kommer att öka då stora personalavgångar kommer på grund av pensioneringar. Vissa kommuner har på ett mycket lyckat sätt löst problematiken genom komvuxutbildning av vuxna arbetslösa. Tyvärr är de statliga insatserna till komvux numera ytterst begränsade, vilket innebär att bara ett fåtal kommuner med ekonomiska resurser klarar den typen av insatser. Det är givetvis inte tillfredställande att vård- och omsorgsutbildning inte är ett förstahandsval för yngre på väg in i gymnasiet. Att få en förändring på det kräver säkert många olika insatser och kommer säkert att ta tid som personalen behövs . Men med de lyckade exemplen som möjliggör att vuxna kan utbilda sig till dessa yrken kan rekryterings- och arbetslöshetsproblem lösas snabbt, och det torde även vara en viktig del i en långsiktig lösning. Men det kan aldrig ske utan att statliga ekonomiska resurser ges till komvux och att denna typ av utbildning blir prioriterad. Med anledning av ovan anförda föreslås att regeringen tar initiativ till att skapa förutsättning för komvuxutbildning inom vård- och omsorgsyrken i hela landet.
mot · H002Ub378 · 2012-10-03 00:00:00 — Undanröjande av onödiga hinder för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regler och lagstiftning samt att undanröja onödiga hinder för utländska studenter att studera vid svenska universitet och högskolor. har höjt murarna ordentligt för utomeuropeiska studenter genom att införa studieavgifter. Regeringen menar att de svenska universiteten ska konkurrera med kvalitet. har inget problem med den akademiska kvaliteten, det visar alla rankningar och studentenkäter. Men det borde ges förutsättningar att konkurrera om kvalitet och talang, för det är det behöver göra. Därför bör regeringen se till att riva de administrativa murar som försvårar för studenter att komma till och inta sina platser. Internationellt rörliga studenter är en grupp med delvis speciella villkor. De får inte sällan beslut om antagning sent (t.ex. ). De behöver snabbt betala eventuella avgifter och söka uppehållstillstånd. Det är viktigt att detta blir klart för att man ska ha en chans att hitta en flygbiljett till ett rimligt pris. Det är också nödvändigt att man kan komma till när studierna startar eftersom man annars riskerar att gå miste om en viktig del av introduktion och undervisning, och det kan i praktiken bli omöjligt att påbörja de studier man blivit antagen till eftersom registreringen stänger . beslöt man att införa ett EU-direktiv om biometri i samband med ansökan om uppehållstillstånd och visum. Någon förvarning hade inte skett, många togs på sängen, inklusive ambassaderna, och många studenter blev drabbade. Det fanns studenter i som tvingades till dubbla resor till , flygresor, hotell och kostnader för USA-visum, för att kunna få sin info registrerad. Andra tvingades till 500-milaresor för att hitta en svensk beskickning med utrustning. Lagstiftningen lägger hinder i vägen för att man skulle kunna samarbeta med t.ex. de andra nordiska ambassaderna, vilket annars kunde vara en väg för att underlätta för studenterna att inta sina studieplatser i . Regeringen behöver därför se över regler och administration för att undanröja onödiga hinder för att utländska studenter ska kunna inta de platser på svenska universitet och högskolor som de blivit antagna till.
mot · H002Ub380 · 2012-10-04 00:00:00 — Gör gymnasieskolans yrkesprogram högskoleförberedande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter göra gymnasieskolans yrkesförberedande program högskoleförberedande. sjunker antalet elever som söker till de yrkesförberedande programmen på gymnasieskolan. Minskningen beror främst på det inte längre finns specialutformade program på gymnasieskolan. lockade de specialutformade programmen, till exempel Omvårdnads- och samhällsprogrammet, elever som var studiemotiverade och ville ha en yrkesutbildning med högskoleförberedande studier. Den nya gymnasiereformen stänger dörrar och placerar ungdomar i fack. Den som väljer att läsa ett yrkesförberedande program har inte längre möjlighet att direkt studera vidare på en högskola eller ett universitet. Detta sänker statusen på yrkesprogrammen och i förlängningen de yrken som dessa leder till. varnar Arbetsförmedlingen för brist inom vissa yrkesområden, vilket får konsekvenser för företagande, tillväxt och upprätthållande av välfärdstjänster. SCB:s prognos över vilka som kommer att behövas på arbetsmarknaden visar att det kommer att finnas ett stort behov av gymnasieutbildade, främst inom vård och omsorg, men också inom industri, handel och administration, barn och fritid och transport. Bristen riskerar nu att bli än större då antalet elever på gymnasiets yrkesprogram minskar . Regeringen bör se över möjligheterna att åter göra gymnasieskolans yrkesförberedande program högskoleförberedande för att undvika återvändsgränder i ungdomars utbildningsvägar och för att se till att brister inte uppstår bland viktiga yrkesgrupper.
mot · H002Ub381 · 2012-10-04 00:00:00 — It-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över it-kompetensen bland landets lärare samt att planera för förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel. Datorer och andra digitala hjälpmedel som läsplattor och smarta telefoner har blivit oumbärliga och naturliga redskap i skolundervisningen. De flesta lärare använder it i såväl pedagogiska som administrativa syften. Omkring nio av tio lärare uppger att de använder datorer på lektionstid åtminstone och drygt hälften av lärarna på grund- och gymnasieskolan anger att de använder dator på lektionstid . Bland förskolepersonalen är andelen som använder dator i arbete med barngruppen . Lärarna använder även digitala hjälpmedel för att förbereda sitt arbete och till administrativa uppgifter. Det finns många brister, och skillnaderna är stora när det gäller it-kompetens och tillgång till digitala hjälpmedel för lärarna. Många lärare tvingas dela dessa med kollegor vilket försvårar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna vilket leder till köbildning och stress. Lärarnas bedömning av sin egen it-kompetens skiljer sig något åt mellan de olika verksamhetsformerna. Omkring två tredjedelar av lärarna på gymnasieskolan och vuxenutbildningen bedömer att de är ganska eller mycket bra på it, medan andelen är något lägre för personal på grundskola och förskola. Många lärare uppger behov av kompetensutveckling inom it-relaterade områden där den största andelen har behov av att lära sig mer om arbete med bild, ljud och video med hjälp av it. Digitala hjälpmedel är oumbärliga arbetsredskap i skolorna. Därför bör god tillgång prioriteras, liksom möjligheten för lärare att utveckla sin it-kompetens.
mot · H002Ub382 · 2012-10-04 00:00:00 — Felaktigt placerade barn faller mellan stolarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den pågående parlamentariska socialförsäkringsutredningen bör ges tilläggsdirektiv så att de problem som beskrivs i motionen blir utredda och utklarade. Vid en granskning som Skolinspektionen genomfört har man funnit att samtliga 58 granskade kommuner felaktigt placerat barn i gymnasiesärskolan. har tillsammans med Arbetsförmedlingen gjort en utvärdering och konstaterat: Antalet nybeviljade med förlängd skolgång har ökat kraftigt och står för mer än hälften av det totala nybeviljandet. Den starka ökningen av antalet elever i särskola skapar en inkörsport till aktivitetsersättningen. I samma rapport kan man läsa att det finns få specialinriktade insatser för att få unga med aktivitetsersättning i sysselsättning eller till jobb. De av kommunerna felaktigt placerade barnen riskerar att ramla mellan stolarna eftersom deras arbetsförmåga inte bedöms som nedsatt pga sjukdom, när de ansöker om en ny period med aktivitetsersättning efter avslutad gymnasieskola. Det innebär i praktiken att många ungdomar får avslag på sin ansökan. De här ungdomarna är först felplacerade, för att lösa skolans problem och inte för att de har behov av särundervisning. Sedan har gått miste om den skolgång och utbildning de har rätt till och därmed blivit utestängda från högre utbildningar. står de inför en framtid med små utsikter att någonsin komma in på den reguljära arbetsmarknaden och dessutom utan möjlighet till ekonomisk ersättning. Samhället har svikit de här ungdomarna och har skyldighet och ansvar för att deras framtid blir ekonomisk tryggad. Ett sätt att lösa frågan kan vara att den pågående parlamentariska utredningen får ett tilläggsdirektiv att utreda frågan och föreslå lösningar.
mot · H002Ub384 · 2012-10-04 00:00:00 — Inför försöksverksamhet med praktikplatser för högskolestudenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa försöksverksamhet med praktik för högskolestudenter. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger högskolepoäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas.
mot · H002Ub386 · 2012-10-03 00:00:00 — Utvidgad rätt till modersmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka rätten till modersmålsundervisning till hela grundskoletiden. I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som de gröna vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . vill utvidga rätten till modersmålsundervisning till att gälla hela grundskoletiden.
mot · H002Ub387 · 2012-10-03 00:00:00 — Om tillgången till modersmålet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att stärka modersmålsundervisningen. Alla barn som går i förskola till och med gymnasieskola i har rätt till modersmålsundersvisning. Denna rätt är dock, vilket framgår av 10 kap. 7 § skollagen, behäftad med vissa krav. Rätt till modersmålsundervisning finns för en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska om 1) språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2) eleven har grundläggande kunskaper i språket. Dessutom ska modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. I Kunskapsöversikt om de nationella minoriteterna anges (sid 115 f) följande om bland annat modersmålsundervisningen: Speciella svårigheter i genomförandet av minoritetspolitiken [som tas upp] är vaga formuleringar i lagar och förordningar. I flera studier och rapporter tas svårigheter med sådana formuleringar upp exempelvis när det gäller omsorg och skolundervisning. Den lagstadgade rätten till barn- och äldreomsorg helt eller delvis på minoritetsspråket inom förvaltningsområdena förorsakar problem för flera myndigheter eftersom uttrycket delvis kan tolkas mycket snävt jämfört med innebörden i ratificering av språkstadga, där uttrycket är väsentlig del (& 2012). När det gäller modersmålsundervisningen i skolan tas kraven på grundläggande kunskaper och lämplig lärare upp som hinder. I en situation där allt fler minoritetsbarn inte fått chansen att tillägna sig minoritetsspråket på grund av tidigare assimilationspolitik, utgör kravet på grundläggande kunskaper ett hinder för revitaliseringen i skolan (2005, Pikkarainen & Brodin 2008b, s. 35, 2011a, s. 21). Det hjälper föga att kravet på daglig användning av minoritetsspråket slopats när kravet på att 115 eleven ändå har grundläggande kunskaper kvarstår. Även kravet på att det ska finnas en lämplig lärare att tillgå kan utgöra en svårighet när bristen på lärare i minoritetsspråken blir allt större och ingen profilerad lärarutbildning för dessa lärare existerar (Pikkarainen & Brodin 2008b, s. 35). Jag anser att de uppgifter som framkommit i kunskapsöversikten pekar på ett antal problem med särskilt modersmålsundersvisningen för barn med minoritetsspråkstillhörighet. De problem som framförts om rätten till modersmålsundervisning i skollagen gäller även för all annan modersmålsundervisning. Mot bakgrund av detta anser jag att en utredning behöver genomföras som tar ett samlat grepp på hur modersmålsundervisningen, särskilt för barn med minoritetsspråkstillhörighet, kan stärkas i . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H002Ub388 · 2012-10-04 00:00:00 — Folkrättsliga institutioners rätt att utfärda examina tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge folkrättsliga institutioner, såsom (), rätt att utfärda examina. , , har, i enlighet med ett avtal mellan och (), varit etablerad i . 200 nya studenter examineras . Eftersom WMU är en FN-institution räknas den inte som ett svenskt universitet och har således inte heller svensk examensrätt på sina masters- och doktorandkurser. Däremot har flera länder i världen (, , med flera) godkänt dem som utbildningsinstitution. Att inte ha svensk examensrätt är dock ofta ett problem för deras studenter när de återvänder till sina hemländer, eftersom deras utbildningssystem och arbetsgivare ofta vill se ett bevis på att studenterna har en godkänd examen från värdlandet i vilket de har studerat. Detta är inte särskilt svårt att ändra. Det som krävs är att texten i högskolelagen får en annan lydelse. står det att en enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning (utbildningssamordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Det bör ändras till en enskild fysisk eller juridisk person eller internationell folkrättslig institution som anordnar utbildning (enskild utbildningsanordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.