mot · H002U306 · 2012-10-05 00:00:00 — Vi socialdemokrater vill att det svenska utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition, hög kvalitet och ge resultat. Vi vill att ska ge av bruttonationalinkomsten i bistånd. 2.3Politik för global utveckling Politik för global utveckling, PGU, som antogs 2003, var banbrytande. PGU innebar högt ställda krav på att alla politikområden ska sträva mot samma mål en hållbar global utveckling. PGU utgår från ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv. Själva kärnan är alltså att en samstämmig politik på alla områden ska bidra till en hållbar utveckling i världen. Den bygger på insikten att utvecklingssamarbete är en viktig del, och att den politik som förs på exempelvis miljö-, jordbruks- och handelsområdena är minst lika viktig för fattigdomsbekämpning och global utveckling. När antog denna politik var först i världen med ett brett svar på hur Millenniedeklarationen och millenniemålen skulle genomföras. Utöver vikten av internationell samverkan är det också viktigt att olika aktörer i samhället medverkar fackföreningar, organisationer, näringslivet, kommuner med flera. Tyvärr verkar regeringen ha tryckt på pausknappen gällande PGU-arbetet. I många stycken har regeringens politik medfört en oroande perspektivförskjutning, där solidaritet och det lokala ägarskapet som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för en övertro på marknadslösningar och kortsiktig jakt på resultat. är det snart sedan politiken antogs, och Socialdemokraterna hade önskat att regeringen tog detta tillfälle i akt att flytta fram positionerna för PGU-arbetet ett par steg. De globala utmaningarna saknas inte och PGU-arbetet måste få en nystart. I beslutades att världen genom FN ska sätta upp nya utvecklingsmål hållbara utvecklingsmål där alla länder, också de rika, kommer att utmanas att sätta mål för miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbara mål. Det är här PGU kommer in, för att det är just en sådan samstämmig politik för global utveckling som kommer att krävas. Det behövs en livlig debatt om PGU-frågorna, samman med ökad samverkan med olika aktörer. Inte minst i kan vi bli bättre på att arbeta med PGU inom olika politikområden. Men regeringen måste ta ledningen, och bland annat säkerställa att det finns tillräcklig kapacitet för uppföljning och analys av genomförandet av PGU. Socialdemokraterna vill att det skapas en samordningsfunktion i som ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om hållbar global utveckling. Vidare vill Socialdemokraterna ändra benämningen biståndsminister till minister för internationellt utvecklingssamarbete för att lyfta fram att det handlar om en bred utvecklingsagenda. Biståndsministern är inte ensam ansvarig för PGU, och UD är inte ensamt om ansvaret att genomföra den, men man är ändå nyckelaktörer med möjlighet att öka trycket i PGU-arbetet. Och även om åtgärden kan synas kosmetisk kan den bidra till att understryka att bistånd är en ytterst liten del i en bred utvecklingspolitik som arbetar för förändring på djupet. Också på EU-nivå finns en samstämmighetspolitik, men det återstår mycket att göra. Jordbruks- och handelspolitiken är exempel på två centrala områden som måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter, inte minst inför förhandlingarna om de nya hållbarhetsmålen. 2.4Fattigdomsbekämpning, jobb och tillväxt Finans- och livsmedelskriser har drabbat de fattiga hårt. Finanskriserna visar på behovet av att globala politiskt hållbara lösningar med bindande regler kommer till stånd. Socialdemokraterna har en grundläggande tro på dialog, samarbete och handelsrelationer som något positivt i internationella relationer. Ekonomisk utveckling och kontakter mellan människor, företag och myndigheter leder till att mänskliga rättigheter stärks och demokratisträvanden främjas. En fri och rättvis handel är en nyckel till utveckling. Handelshinder måste undanröjas och exempelvis bör EU:s handelspolitik gentemot fattiga länder reformeras. Vi vill också belysa utvecklingssamarbetets roll för att bidra till kapacitetsförstärkning. Fattigdomsbekämpning handlar till stor del om att bidra till ekonomisk tillväxt. Självklart är detta centralt, men Socialdemokraterna vill också fokusera på vikten av fördelningen av tillväxten. Det är länderna själva som måste bedriva fattigdomsbekämpningen. kan till exempel bidra genom att främja framväxt av institutioner, korruptionsbekämpande, kapacitetsbyggande och infrastruktur. Av världens samlade bistånd går bara en liten del till självhjälp och mikrolån. Människor har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation, men alltför ofta saknas de små ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Utgångspunkten måste vara människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter att komma ur fattigdomen. Vi vill därför stödja entreprenörskap och kooperation i utvecklingsländer. Sådana satsningar innebär möjligheter för människor att gå från självförsörjning till att faktiskt tjäna på sitt jordbruk, vilket minskar sårbarheten. Det handlar också om att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, möjligheter att äga och driva företag och stärka deras rättigheter. I sammanhanget vill vi understryka vikten av facklig organisering och respekt för mänskliga rättigheter i arbetslivet. I detta ligger även vikten av att vara organiserad för att kunna försvara sina intressen på marknaden. I många låginkomstländer är jordbruk en viktig sektor men också den växande urbaniseringen måste uppmärksammas i detta sammanhang. En viktig för ett fungerande samhälle är utbildning. har en lång tradition av att stödja och engagera sig i utbildningsinsatser. Socialdemokraterna vill att större tyngd läggs på att stödja barns och ungdomars tillgång till grundläggande utbildning, framför allt gäller det flickor. Ett mycket konkret exempel på förbättrade möjligheter till skolgång utgörs av sanitetsfrågorna och tillgång till rent vatten, som är viktiga också ur flera perspektiv, inte minst för att uppfylla millenniemålen. Exemplet ovan visar att en konkret fråga som tillgång till toaletter i skolan är en viktig utvecklingsfråga. Grunden för ett socialt och ekonomiskt utvecklat samhälle är fungerande samhällsfunktioner. Det gäller både rättssystem och sociala trygghetssystem. har en lång erfarenhet av att successivt bygga upp både sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, föräldraförsäkring och pensioner. Just nu finns ett ökande intresse i länder som inte nått så hög ekonomisk utveckling att börja bygga trygghetssystem. De börjar precis som vi en gång från en låg nivå. har en viktig uppgift i att sprida kunskaper och erfarenheter om uppbyggnaden av socialförsäkringssystem. har det skett en ökning av bistånd via näringslivets aktörer. Socialdemokraterna ser positivt på en aktivare roll för näringslivet i utvecklingssamarbetet, inte minst ur tillväxt- och jobbperspektiv. Men vi vill vara tydliga med att samma krav på transparens, redovisning, resultat och utvecklingsmål som gäller för övrigt bistånd måste gälla också på detta område. I detta arbete vill vi finna vägar att ta tillvara utvecklingsländernas diaspora samt att finna sätt att stötta världens migrantarbetares stora insatser genom remitteringar till sina hemländer. Få är så motiverade, har sådana kunskaper och erfarenheter att bistå länderna där de är födda, uppvuxna och har utbildats och arbetat i. Detta måste tas tillvara och stöttas på ett bättre sätt. 2.5Jämställdhet och kvinnors rättigheter Jämställdhet, arbetet för att stärka kvinnors rättigheter och ökad jämställdhet har länge varit en hörnsten i socialdemokratisk politik, såväl inrikes som utrikes. Jämställdhet lönar sig för såväl kvinnor som samhället. I , 2012: Gender Equality and De-velopment, ges en utmärkt redovisning som visar just detta faktum att det är ekonomiskt lönsamt med en politik som stärker kvinnors rättigheter. Självfallet är kvinnors rättigheter en fråga som i sin egen rätt kräver agerande men det är positivt att ger ytterligare argument för förändring i de länder där kvinnornas rättigheter fortsatt är under förtryck. Kvinnor är ofta de fattigaste bland de fattiga och de mest utsatta. Maktrelationen mellan könen resulterar i att flickor inte får gå i skola i samma utsträckning som pojkar, att lagstiftning kring äganderätt gynnar män, att kvinnor har sämre löner och arbetsvillkor och i än högre grad saknar inflytande över samhällsutvecklingen. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. Kampen mot mödradödlighet och för kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter måste intensifieras. Kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är grundläggande. Det är viktigt att och likasinnade länder står upp för kvinnors rätt att bestämma över sina egna kroppar, än viktigare blir det mot bakgrund av att konservativa krafter som går mot detta agerar allt starkare exempelvis i FN och i EU. Bristen på dessa rättigheter är förödande. dör 287 000 kvinnor av orsaker relaterade till graviditet. Som skriver så drabbas 20 fler kvinnor av infektioner eller skador, för varje kvinna som dör. Genom tillgång till preventivmedel, läkarvård, sexualundervisning och tillgång till säkra aborter skulle de flesta dödsfall kunna undvikas. I ökad jämställdhet och ökat självbestämmande, inte minst över den egna kroppen, ligger också den kanske viktigaste enskilda faktorn för att hejda spridningen av hiv/aids. Andelen av biståndet som går till främjande av SRHR bör öka. Trots att frågan sägs vara prioriterad i svensk biståndspolitik har andelen minskat. Enligt en rapport från har biståndet som främjar SRHR minskat med . gör viktiga insatser och vi socialdemokrater anser att fortsatt ska stödja dess arbete liksom exempelvis UN Women. 2.6Konflikthantering fred och säkerhet Konflikter och krig för med sig katastrofala följder både för enskilda människor och som ett hinder för utveckling och kamp mot fattigdom. Fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling som utvecklingssamarbetet bidrar till att stärka säkerheten. har genom sin utrikes- och utvecklingspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet. skulle i mycket högre grad kunna bistå med olika insatser, de är efterfrågade. Vi socialdemokrater vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. ska vara en stark röst i världen för fred och vara en viktig aktör i fredsarbete och konflikthantering. ska utveckla sin egen kapacitet på området men också arbeta tillsammans med andra nordiska och internationella aktörer. Vi socialdemokrater anser att utvecklingssamarbetet ska vara en central del i arbete för fred och konfliktförebyggande åtgärder. säkerhetsskapande arbete är efterfrågat och bör öka. Vi socialdemokrater vill avsätta en fredsmiljard ur biståndsmedlen för att stärka medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Men i en värld som upprustar alltmer, och där större summor läggs på försvarsutgifter jämfört med utvecklingssamarbete, är det knappast fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. Vi socialdemokrater accepterar inte att biståndet urholkas genom att militära kostnader får räknas som bistånd. 2.7Demokrati och mänskliga rättigheter Utvecklingssamarbetet är ett bidrag till att bryta den maktlöshet som tvingar människor i den fattiga världen kvar i hunger och hopplöshet. Därför är frågor om demokrati och mänskliga rättigheter grundläggande också i biståndet. ska arbeta för ett brett rättighetsperspektiv. Fattigdom är inte endast en fråga om livsvillkor eller hunger, det är även en fråga om brist på inflytande och diskriminering. ska driva på för en aktiv utvecklingspolitik som främjar demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Vi socialdemokrater vill öka demokratistöd, inte minst till och . Kvinnors ställning och rättigheter är starkt eftersatta i och detta utgör ett stort hinder för utveckling och framsteg. Under den arabiska våren var kvinnors deltagande på gator, torg och bloggar en självklar del i kampen för frihet men risken är stor att kvinnorna nu åter blir tillbakatryckta. Vi socialdemokrater menar att det svenska demokratistödet måste utgå från insikten om vikten av kvinnors delaktighet. stöd ska bidra till att kvinnors röster kan höras när deras samhällen omdanas. Kvinnors erfarenheter och syn på hur samhället ska förändras kan utgöra den förändringskraft som behövs långt efter att omvärldens strålkastare slocknat. Vi socialdemokrater anser vidare att stöd också ska främja framväxten av ett starkt civilt samhälle. Socialdemokraterna föreslår att inrättar en demokratifond där medel anslås för att främja demokrati och stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner i länder och regioner där detta är eftersatt. Ett viktigt fokusområde för en sådan fond är naturligtvis länderna i där en demokratisk utveckling nu har tagit sin början. Vi föreslår att ett svenskt demokratisändebud i regionen utses för att arbeta med demokratifrämjandet. Socialdemokraterna menar att bör frigöra den kommande biståndsökningen som automatiskt följer av ökad BNI till en satsning på demokratifonden, kvinnors delaktighet i samhällsomvandlingen samt stöd till svenska folkrörelsers arbete för ett civilt samhälle i . Också ett brett utbyte mellan politiska partier och organisationer i och i dessa länder är av vikt. bör också ge stöd för att bygga upp demokratiska partier, vilket är förutsättning för demokratiska val. Inte minst med anledning av den arabiska våren har behovet av demokratistöd ökat. Även inom medelinkomstländer kan finnas behov av denna typ av stöd. Partier och partisystem är oundgängliga delar av en fungerande demokrati. har partier och dess partinära organisationer utvecklat kompetens för att stödja uppbyggnaden och funktionen av partier i odemokratiska eller demokratiskt svaga länder. Innevarande år är det första på en helt ny organisation av det partinära demokratistödet. Även om regeringen höjde den totala summan med innebar de nya reglerna en minskning av stödet för demokratiinsatser till systerpartier. Vi menar att stödet för dessa insatser bör öka. Vi vill också stärka de fackliga rättigheternas roll och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Socialdemokratisk utvecklingspolitik handlar om att långsiktigt främja demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället, inte minst fackföreningsrörelsen, och bygga upp fungerande institutioner. Socialdemokraterna är positiva till regeringens satsningar på demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet inte minst på nätet, som en del i det totala demokratistödet. Vi socialdemokrater menar att ett samhälles och dess individers frihet ökar med kulturen. Genom kulturen stärks yttrandefrihet, folkbildningen, demokratiska samtal, deltagande i samhällsdiskussionen för att nämna några exempel. Kulturen utgör en viktig del av utvecklingssamarbetet, inte minst för folkbildning och demokratifrämjande arbete. Kulturbiståndets andel av det totala biståndet har kraftigt minskat under den borgerliga regeringen, trots att biståndet totalt sett har ökat . Andelen bistånd som går till kulturbistånd bör öka. Biståndet ställer krav på mottagarländerna. Huvudansvaret för en positiv utveckling ligger hos varje land. Vi vill understryka vikten av god samhällsstyrning, rättssäkerhet, möjlighet till ansvarsutkrävande och av insyn och deltagande av samhällsmedborgarna. Detta är en förutsättning för utveckling. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Bistånd ska inte ges till korrupta regimer eller till stater som inte har ett genuint intresse av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. I fall med stater som varken är demokratiska eller vill utveckla demokrati bör biståndet istället kanaliseras till demokratifrämjande arbete via det civila samhället eller andra lämpliga aktörer. Det finns också fall där ett lands utveckling i ekonomisk mening passerat stadiet för traditionellt bistånd men där demokratisträvanden fortfarande måste stödjas. Klimatförändringarna drabbar många utvecklingsländer vissa länder med torka och svält och andra med översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. ska agera pådrivande för att få andra att vidta åtgärder men också ta det egna ansvaret. bör öka ansträngningarna för att ställa om mot ett hållbarare samhälle. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste frågor och en viktig beståndsdel för hållbar utveckling. har hög kunskap inom miljöteknikområdet och lång erfarenhet av att distribuera rent vatten och rena avloppsvatten. Den kunskapen och tekniken är viktig att sprida för att bidra till bättre hälsa och minskad dödlighet. Vi vill inrätta en mekanism för miljöteknik- samt kunskapsöverföring till utvecklingsländerna. Därtill ska svenskt utvecklingssamarbete vara klimatsäkrat. Andra åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar t.ex. om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån/krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill vidare satsa på forskning och utbildning i om hur utvecklingsländerna kan finna vägar till utveckling utan att behöva genomgå de utvecklade ländernas misstag. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. 2.9Det civila samhället och informationsarbete Samarbetet genom det civila samhällets organisationer, eller folkrörelsebistånd, handlar om en på många sätt unik verksamhet med kontakter som annars är svåra att skapa. Dessa organisationers verksamhet spelar en viktig roll i demokratiprocesser. Det civila samhällets medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet gör det också möjligt för att stärka det civila samhällets roll i utvecklingsländerna, något som är grundläggande för ett samhälles demokratiska utveckling. Vi menar att det civila samhällets organisationer är viktiga aktörer för att driva utvecklingen framåt, såväl ute i världen som i . Socialdemokraterna anser att det är viktigt med en mångfald av röster och aktörer i utvecklingssamarbetet, liksom att informations- och opinionsbildande arbete kring utvecklingspolitiken och globala utvecklingsfrågor bör bedrivas av olika aktörer. har anslaget för det civila samhällets informationsarbete minskat och dessutom har syftet ändrats. Socialdemokraterna motsätter sig de minskningar av informationsanslaget som skett i flera steg och menar att regeringen bör höja den andel som går till informations- och kommunikationsverksamhet till nivån före minskningarna. När det gäller inriktningen av informationsanslagets användning och dess mål anser Socialdemokraterna att informationsarbete inte bara kan utan också bör innehålla opinionsbildande arbete. Och opinionsbildning innebär att organisationen har tagit ställning i olika frågor och driver dessa ställningstaganden, oavsett om frågorna är partiskiljande eller inte. Detta vill vi inte inskränka. 2.10Multilateralt och humanitärt bistånd samt bistånd via EU Barn drabbas allra hårdast i konflikter och en stor del av dem som flyr är barn. Socialdemokraterna anser att ska anslå till en internationell fond för bidrag till organisationer som ger traumatiserade barn hjälp. Barnens lidande kommer att fortgå långt efter att kriget äntligen tagit slut och stödet måste därför vara långsiktigt och uthålligt. kan genom ett internationellt upprop och eget bidrag skapa en fond med den uthållighet som kommer att krävas för att hjälpa barn. Svenskt utvecklingssamarbete via multilaterala organ, fonder och program bör följa de prioriteringar som sätts för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Exempelvis är det viktigt att stöd till den sektor som arbetar för ökad jämställdhet och kvinnors rättigheter, inte minst på SRHR-området, får fortsatt starkt stöd. såsom en stor givare till organisationer inom FN-systemet bör tillse att inflytandegrad och påverkansmöjligheter är proportionellt stort, vilket bör inarbetas i den FN-strategi Socialdemokraterna vill se. EU:s medlemsländer och kommissionen tillsammans är världens största biståndsgivare och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden bättre samordnas för hållbar utveckling. Jordbruks- och handelspolitiken är två centrala områden som måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter. ska också vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer. I krisens spår minskar nu istället biståndet från EU-länderna. bör verka för att politikområden också på det europeiska planet strävar åt samma håll för en hållbar global utveckling. Sammantaget utgör EU:s biståndspolitik en stor möjlighet för medlemsländer att gemensamt på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och därmed spegla EU:s grundläggande värderingar i en värld som riskerar att polariseras. 2.11Kvalitetssäkring av svenskt utvecklingssamarbete Det svenska utvecklingssamarbetet håller god kvalitet och åstadkommer resultat. Vi ska vara stolta över det och Socialdemokraterna vill utveckla och förbättra det ytterligare. Styrningen måste vara tydlig och rätt saker ska mätas och utvärderas. Jakten på kortsiktiga resultat får inte överskugga hållbarhet och långsiktighet. Höga krav ska ställas på alla aktörer och gälla lika oavsett sektor dubbla måttstockar får inte tillämpas. En saklig och rättfram debatt gynnar framväxten av framtidens utvecklingssamarbete men likaväl som dess brister diskuteras och åtgärder tas fram bör också utvärderingar som visar på att biståndet ger resultat lyftas fram. Vi konstaterar att biståndsministern fortsätter att förändra biståndet i slutna processer. I budgetpropositionen skrivs det mycket om förändringar och nya strategier och vi har hört talas om den plattform för biståndspolitiska prioriteringar som ska utformas. Även denna aviseras i budgetpropositionen. Men om vad denna ska innehålla och hur det kommer att påverka framtidens utvecklingssamarbete sägs inget. Regeringen lägger ned Sadev utan besked om hur utvärderingen istället ska organiseras. Det ska man återkomma om . De bilaterala samarbetsstrategierna står i många fall på standby tills nya resultatstrategier ska komma på plats, och den nya strukturen för anslagsposter delar upp verksamheten på ett nytt sätt. Även detta ska styras av kommande strategier. Biståndsministern har till retoriken drivit en ordning-och-reda-politik men efter en och en halv mandatperiod tycks oredan stor. Summan som avsätts till bistånd har genom enprocentsmålet växt. För att kunna upprätthålla kvaliteten när kvantiteten ökar måste tillräckliga resurser sättas av för genomförandet samt uppföljning och analys. Från biståndsramen kan avräkningar göras. Socialdemokraterna medger avräkningar enligt Dacs regelverk. För att bibehålla förtroendet för hur dessa avräkningar görs är det dock av vikt att regelverket följs fullt ut och inte felanvänds som när det bekostar svensk diplomatisk verksamhet i västländer, vilket har kritiserat för. Det är positivt att regeringen har tagit till sig kritiken och ändrat denna beräkningsmodell.