mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — 9.4.1Ett hållbart jordbruk och levande landsbygd Det senaste seklets storskaliga jord- och skogsbruk har medfört en stor påverkan på miljön och den biologiska mångfalden. konstaterar i sin rapport rikt växt- och naturliv att förlusten av arter, ekosystem och naturtyper fortsätter. För råder inga tvivel om att denna utveckling måste vändas. Lösningarna ligger till allra största del i forskning och teknikutveckling snarare än olika former av straffskatter. I ett strikt nationalekonomiskt perspektiv kan det ifrågasättas huruvida ett verkande för bibehållen inhemsk livsmedelsproduktion lönar sig. Vi anser dock att det finns flera viktiga skäl att öka förutsättningarna för denna näring. Exempelvis är det en förutsättning för våra öppna landskap i att vi har en levande landsbygd med livsmedelsproduktion, precis som det är viktigt att förutsättningarna för att bo och verka på landsbygden finns kvar. Om markerna inte brukas förlorar stora landskapsmässiga och kulturmässiga värden. Vidare finns en stark vilja från konsumenterna att köpa svenskproducerade varor där produkterna framställts med metoder som godkänts på nationell nivå där hänsyn tagits till svensk djurrätt. importerar vi nära hälften av våra livsmedel och trenden är att importen ökar. anser att det finns skäl att öka andelen inhemskt producerade livsmedel, bland annat för att stå rustade för händelser i vår omvärld som inte kan förutses. Många som sysselsätts inom jord- och skogsbruk kommer snart att gå i pension. Nytillskottet för nästa generation brukare är inte tillfredsställande. I sammanhanget kan noteras att de vanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna knappast passar för att fylla på arbetskraft och underlätta generationsväxling. I första hand bör man därför se över modellen för generationsväxling inom just jordbruk, skog och fiske. Vidare bör beskattningsreglerna ses över för att underlätta kapitalöverföringar inom dessa sektorer med beaktande av att familjegårdar ska kunna överlåtas successivt och att syskon ska kunna lösas ut. Lönsamhetssituationen är för många lantbrukare ansträngd. Detta gäller framför allt för landets grisbönder som av olika skäl har väldiga problem med lönsamheten, varpå grisgårdarna avvecklas i en oroande hög takt. ser stora egenvärden i en inhemsk livsmedelsproduktion och har därmed för avsikt att i kommande höstbudget föreslå nya och ökade anslag för att öka näringens lönsamhet. Konkreta förslag som vi både tidigare och fortsättningsvis kommer att driva är djurvälfärdsersättning och höjd återbetalning av koldioxidskatten för diesel för skogs- och jordbruksmaskiner. anslag för djurvälfärdsersättning riktar sig endast till grisbönderna på grund av den svåra situation som råder i denna sektor, men ambitionen är att alla svenska djurhållande bönder ska få en viss ersättning för de merkostnader som uppstår i och med högre krav på djurskydd och djurvälfärd gentemot andra länder inom EU. Enligt () har svenska grisproducenter en merkostnad på nära per kilo griskött jämfört med på grund av det svenska djurskyddet.65 uppger i sin analys en merkostnad på per kilo griskött jämfört med Danmark.66 avser reducera och allra helst utjämna dessa skillnader med nyintroducerat djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare i kommande höstbudget. Regeringen har via Landsbygdsprogrammet skjutit till /år till en djurvälfärdsersättning riktad till smågrisproducenter och beräknad på antalet suggor. Omräknat blir detta, förvisso välmenande tillskott till branschen, ganska modest och innebär endast /kilo producerat griskött. Vi menar att detta tillskott är allt för litet för att nå signifikant effekt som vi menar att incitamentsstrukturerna för resurseffektivitet och en bättre djurvälfärd bäst utformas genom att bidraget riktas till slaktfärdiga grisar. Vi ämnar fortsatt att avsätta medel i vår budget för djurvälfärdsbidrag som är mer tilltagna än dem regeringen redan infört. 9.4.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Regeringen har beslutat att stegvis minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från /liter till /liter. Regeringen har även beslutat att generellt höja energiskatten på dieselolja med /liter.67 Dessa kostnadspåslag kommer på en femårsperiod att ackumulera en merkostnad på mer än för jord- och skogsbrukssektorn. har konstaterat att ligger i den absoluta toppen i gällande skatt på diesel inom jordbruket.68 Därför har vi en vilja att, i motsats till regeringen, försöka möta de europeiska nivåerna och föreslår därför en höjning av återbetalningen av koldioxidskatten och motsätter oss de planerade höjningarna. Kemiska tillsatser i våra livsmedel kan skada både människor och natur och är i vissa fall dessutom onödiga. Därför behövs ett ständigt arbete med kemikaliernas påverkan på naturen och vår hälsa. förordar därför satsningar som möjliggör ett gediget arbete för begränsningar av kemiska tillsatser i våra livsmedel. Därutöver ska en rejäl översyn göras för att undersöka vilken påverkan kemikalier i jordbruket, i våra kläder, i våra möbler och alla andra former av produkter eller verksamheter har på människors hälsa. 9.4.5En ren och grönskande natur Situationen i vårt innanhav är alarmerande. Döda bottnar, utfiskning, kraftig algblomning samt olje- och giftutsläpp hotar såväl livet i havet som i förlängningen hälsan för oss människor. Utvecklingen är dessvärre lika snabb som ohållbar, varför anser att Östersjöproblematiken måste ges en stor prioritet. Trots att vatten är källan till allt liv är respekten för det livsviktiga vattnet i många fall undermålig. kräver därför kraftigt skärpta straff för de fartyg som rengör sina tankar och sköljer ut avfallet i havet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Dessutom är det av oerhörd vikt att de många tusentals dumpade gifttunnorna på möjligt tas om hand. är berett att tillskjuta medel för att återställa och sanera de förorenade områdena. Att arbeta med djur och hantera brott mot djurskyddslagen kräver ofta både resurser och en särskild kompetens som tyvärr ofta saknas inom den ordinarie polisorganisationen . För att effektivisera arbetet med brott mot djurskyddslagen och understryka hur allvarligt samhället ser på denna typ av brott föreslår att i likhet med flera andra länder ska inrätta en särskild djurpolis. För att inte värdet av den svenska djurskyddslagstiftningen ska undermineras, och för att inte en inhuman djurhållning i andra länder ska kunna utvecklas till en konkurrensfördel, vill förbjuda import av varor som strider mot intentionerna med den svenska djurskyddslagstiftningen och som framställts genom att djur utsätts för svårt och onödigt lidande. Exempel på varor som skulle kunna bli föremål för ett sådant importförbud är köttprodukter från djur som avblodats utan bedövning, kinesiska pälsverk och gåslever. Som ett ytterligare led i att stärka djurskyddet avser även anslå ökade medel till länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Det är dock angeläget att skötsamma bönder inte känner sig trakasserade av vad som kan uppfattas som tjänstemän som saknar relevant kompetens för jordbruket. mål för området bostadsmarknad är en fungerande bostadsmarknad där alla människors möjligheter till bra boende i en hälsosam miljö främjas och tillvaratas. Målet för samhällsbyggande är att skapa förutsättningar för välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande där mark, vatten, naturresurser, energi och utveckling tillvaratas långsiktigt. Det hållbara samhällsbyggandet ger en minskad påverkan på klimatet jämfört med . Det måste vara upp till varje kommun att utifrån sina förutsättningar och sin struktur själv avgöra hur och vad de vill bygga. Allt annat vore att inskränka på det kommunala självstyret. Gårdagens bostadspolitik passar illa för framtidens behov där allt fler äldre lever och bor kvar i sitt hem långt upp i åldern, som möjligheten för ungdomar att flytta hemifrån blivit sämre då andelen bostäder för unga är färre än efterfrågan. Särskilt allvarlig är situationen för studenter. vill vända det mest akuta och kritiska läget genom att göra det skattefritt att hyra ut halva bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter.69 Dessa tvingas tacka nej till arbete eller utbildningsplats då de inte hittar ett boende. Mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora när vår bostadsyta nyttjas på ett mer effektivt sätt. anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem som man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa fastighetsskatten för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer på studentlägenheter som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera. Det finns en mängd bostadspolitiska utmaningar som man måste ta itu med . anser att en viktig och nödvändig åtgärd är att EBO-lagen rivs upp så att asylsökande deras ansökan prövas ska kunna anvisas en lämplig bostadsort för att inte öka belastningen i redan utsatta bostadsorter. Är en person asylsökande så måste tryggheten att vara i ett säkert land vara det centrala, inte att flytta in i ett specifikt område. En långt gången urbanisering är naturlig och nödvändig för industriella och postindustriella samhällen. En politik som präglas av en bra balans vad gäller storstädernas expansion och avfolkning av landsbygden är något som samtliga medborgare tjänar på i livskvalitet och trivsel. Storstädernas expansion måste vara förenlig med befintlig och planerad infrastruktur och hålla jämna steg med befolkningsutvecklingen. Glesbygdens avfolkning måste bromsas om hela ska leva. Dagens negativa spiral är en ohållbar situation för glesbygden där unga flyttar ut, vilket ger färre invånare i arbetsför ålder. Antalet arbetstagare ger minskade skatteintäkter och försämrar den kommunala servicen, som skattehöjningar riskerar att driva på utflyttningen ytterligare. syns tydliga tecken på negativa effekter av den befolkningsmässiga strukturomvandlingen, både i glesbygd och i storstäderna. vill driva en aktiv politik för att livskvaliteten och trivseln bevaras såväl i storstaden som på landet. Vi vill att hela ska leva. En annan viktig aspekt är att skapa förutsättningar för flyttkedjor för att främja rörligheten på marknaden. har vi snarare inlåsningseffekter i alla upplåtelseformer. Det är svårt att få lönsamhet i nyproduktion av små lägenheter och studentlägenheter när stigande material- och markpriser driver på produktionskostnaderna. I syfte att få ned produktionskostnaderna så vill vi se över regelverk och byggnormer för att göra det enklare och billigare att bygga. Produktionskostnaderna för bostäder har ökat mycket . Förklaringen till detta är i första hand stigande markpriser och projekteringskostnader. Vi vill skapa långsiktigt stabila villkor för byggande, skapa bra förutsättningar för investeringar och för att förvalta fastigheter. En ytterligare bakomliggande faktor till de stigande materialpriserna är den dåliga konkurrensen både i produktionen av och i efterfrågan på byggmaterial. Vi vill se en hårdare lagstiftning mot kartellbildning för att få ned prisnivåerna på byggmateriel. Vi vill också anpassa vår materielstandard till internationella regler. Byggandet i börjar åter ta fart och därför vill ge riktade anslag inom området bostadsmarknad med stöd i form av garantiprogram för upprustning och omstrukturering av utanförskapsområden då dessa har blivit ett stort samhällsproblem. menar i grunden att fastighetsägarna och kommunerna bör ta gemensamt ansvar för upprustningen av miljonprogrammen. Tyvärr präglas miljonprogrammen av ett omfattande utanförskap. Större insatser måste göras för att det som är utanförskapsområden åter kan bli en del av samhället. Vi menar att staten i det akuta läge som råder måste vidta åtgärder. Det som varit avgörande för vårt lands välstånd är våra gemensamma värderingar, jämställdheten och respekten för varandra och våra lagar. På flera håll i finns bostadsområden där våra svenska värderingar är normgivande. Bostäderna i miljonprogrammen kännetecknas av hög andel invandrare som står utanför arbetsmarknaden och är fast i bidragsberoende. Det finns ett stort behov av upprustning och omstrukturering av miljonprogrammets flerbostadshus. Allt pekar på att det behövs betydligt mer genomgripande reformer och en i grunden annan politik för att vända den negativa utvecklingen i våra segregerade bostadsområden. Eftersom alla upprustningsåtgärder inom dessa områden inte alltid är företagsekonomiskt motiverade finns det ett motiv för staten i detta läge att bidra till att finna finansieringslösningar. Vi sverigedemokrater menar dock att en större samhällsinsats för att rusta upp miljonprogramsområdena absolut måste vara förenat med en övergång till en ansvarsfullare politik. I annat fall kommer miljardrullningen och kapitalförstöringen aldrig att ta slut. Vi föreslår därför ett anslag uppdelat i två delar, en del till ett garantiprogram och en del för att rusta upp miljonprogrammen. anser i grunden att byggsubventioner driver upp byggpriserna och snedvrider konkurrensen och ser anslaget som en tillfällig, akut åtgärd. Därför vill vi fördela anslaget för att på så sätt lyckas lösa de värsta problemen och för att låta andra åtgärder få effekt. Vi vill skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land. vill införa skattefria underhållsfonder. Hyresrätten är den enda upplåtelseform som står till buds för människor som saknar eget kapital. Det är också den enda upplåtelseform som lämpar sig för människor som flyttar dit arbetena finns. Hyresrätten är därför viktig för en smidigt fungerande arbetsmarknad. Hyresrätten som upplåtelseform missgynnas skattemässigt jämfört med andra upplåtelseformer. Den brist på hyresrätter som råder, samt gällande skattelagstiftning, visar att reglerna inte fungerar rättvist mellan upplåtelseformerna. Därför vill vi ta bort den kommunala fastighetsavgiften för hyresrätter. Detta skulle innebära en stimulans för hyresrätten och rätta till obalansen i skattesystemet som råder mellan upplåtelseformerna. Den forskningsverksamhet som bedrivs på svenska universitet och högskolor är oerhört viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap. ska vara en framträdande kunskapsnation och vi avser därför att utöka forskningsanslagen inom högskolorna och universiteten under den kommande budgetperioden. Vi ska ligga i framkant i områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi och geovetenskap. är ett land vars välstånd i hög grad byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. Satsningar på forskning och utveckling är ett viktigt komplement till vår utbildningspolitik och ska tillsammans återupprätta som ett land vars stora konkurrensfördelar är innovativa och kunskapsbaserade sektorer snarare än låglönesektorer. Vi är fortfarande ett av de stora innovationsländerna men utvecklingen går åt fel håll. Vårt folk saknar sällan idéer eller visioner men lider ofta brist på kapital för att förverkliga dessa. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Det strukturella problemet med brist på riskkapital i vårt land måste brytas. vill tillskjuta mer pengar till forskning och utveckling, men framför allt möjliggöra för innovatörer att lättare få tillgång till riskkapital för att på det sättet främja innovationsutvecklingen i vårt land. Om åter ska bli ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan vi inte endast förlita oss på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Staten finansierar och driver redan grundforskning och privat forskning på olika plan. Vi ser det som en självklarhet att också öka anslagen till statlig forskning för att bredda och vitalisera redan befintlig forskning i landet. Även här ser vi en enhet bestående av utbildning, forskning, företagande och arbetsmarknad. Framför allt saknar de svenska småföretagen möjligheter att till rimliga motkrav söka riskkapital på den fria kapitalmarknaden, trots att det främst är hos mindre svenska företag, eller enskilda individer, som grunden till morgondagens stora innovationer finns. I många fall förverkligas aldrig idéerna, eller så köps de upp av redan stora och väletablerade företag, vilket leder till att konkurrenskraften snedvrids. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. En ökad tillgång på riskkapital bedömer vi vara av yttersta vikt för att stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna går till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Det handlar inte om att staten ska agera riskkapitalister efter eget tycke och smak med svenska skattepengar. Det handlar snarare om att, där vi ser goda möjligheter till avkastning, också kunna bistå svenska småföretag med kapital som de behöver för att förverkliga idéer som vi bedömer har en god chans att växa till något betydligt större än just en idé. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att vi stärker den svenska internationella konkurrenskraften på området. ser en potential i att utveckla nationens kompetens i ett antal forskningsfält, och särskilt intressanta ser vi områden såsom informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik, rymdteknik, mineralogi och geovetenskap. Inom dessa fält kommer många av framtidens innovationsutmaningar att ligga och vi kommer att se smärre revolutioner bland annat inom områdena hälsa och miljö. kan och bör vara med och konkurrera som världsledande inom dessa fält. har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system. Detta är en position som gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Snarare bör vi med varsamhet förvalta och vidareutveckla denna gynnsamma ställning. Den svenska internetekonomin omsätter av BNP, och den andel som har it-lösningar som en fundamental del av sin verksamhet är större. Behovet av it-kompetens i samhället kommer att öka markant och med tanke på de starka ekonomiska incitament som finns i branschen så kommer detta till största del att tillgodoses av näringslivet. Det finns dock områden där statens engagemang är en viktig faktor för att kunna uppnå helhetslösningar. Människors och maskiners kommunikation emellan varandra ökar dessutom exponentiellt, vilket kommer att ställa krav på staten för att kunna tillgodose de kommande behoven som obönhörligen uppstår. Stärkta anslag till universitet och högskolor som bedriver it-baserad forskning är därför motiverad. Kärnfysik är en essentiell del av de många vetenskapliga framgångar som mänskligheten har fått skörda . Många av de saker vi tar för givet har uppkommit tack vare de insikter som forskare har skaffat sig i fältet under årens gång. har det gett människan möjligheten att utnyttja en av naturens starkaste krafter, vilket innebär stora möjligheter såväl som risker och utmaningar. Kärnenergi är exempelvis en ofrånkomlig del av vår verklighet ur såväl negativa som positiva aspekter och skänker oss en klimatvänlig och prisvärd energiform. Djupare kunskap och insikter ger dock en större förmåga att hantera och kontrollera de risker som följer med brukandet av fissionskraft. Med stigande oljepriser och diskussionerna kring hur människans förbrukning av fossila kolväten förändrar klimatet har efterfrågan på alternativa energiformer gjort kärnkraften mer aktuell . Forskning i riktning mot säkrare såväl som mångdubbelt energieffektivare reaktorer är ett område som bör satsa på. Om ska ha möjlighet att vara en del i utvecklingen av nästa generation kärnkraft behöver vi bredda kunskaps- och kompetensbasen inom detta område. Gentekniken har gett häpnadsväckande insikter i hur organismers dna och genetik fungerar. Dessa framsteg innebär stora möjligheter för framför allt sjukvårdsmässiga och medicinska ändamål, men kommer även att ha en stor inverkan på framtidens industri, exempelvis genom framställning av kemiska och biologiska produkter. kan många av de ärftliga sjukdomar som ansågs obotbara med framgång behandlas med hjälp av genterapi. De medicinska implikationerna som nämnts kommer att innebära stora positiva förändringar för sjukvården. Med hjälp av en större insikt i hur dna:s byggstenar interagerar kan läkare och forskare finna kunskap om hur man kan bota och undvika ett flertal av de svåraste sjukdomar och tillstånd vi kan drabbas av. Gentekniken är också en viktig pusselbit för att minska människans påverkan på miljön och för att uppnå ett hållbart jordbruk. Med genteknikens hjälp kan man få fram nya miljöfrämjande grödor med en lång rad viktiga egenskaper. finns både forskning och tillämpning av nya egenskaper hos växter som kommer att revolutionera vår värld, såsom bättre näringsutnyttjande, vilket gör att man kan gödsla mer effektivt och minska näringsläckage som annars leder till övergödning av sjöar och innanhav. Vidare finns projekt för att få fram grödor som innehåller högre halter av viktiga näringsämnen samt nya näringsämnen som man annars bara kan få via till exempel fisk. I våra ambitioner att minska vårt beroende av fossil olja tror sig forskarna kunna skapa växter som kan producera produkter för kemikalieindustrin. Vidare kan man skräddarsy egenskaper som gör dem tåliga för ofördelaktiga förhållanden genom att de är bättre rustade mot torka, kyla och salt. är världsledande på många av de områden som innefattas av gentekniken. Detta är en position vi bör sträva efter att behålla och utveckla både för att kunna utnyttja de omisskännliga fördelar detta kommer innebära för vårt samhälle i stort och för att studera och förebygga de faror som denna teknik kan medföra. Nanoteknologi är en av världens snabbast växande teknikformer vars vetenskapliga betydelse och kommersiella applikationer varit så signifikanta att de i , som är ett av teknikens mest framträdande utvecklingscentrum, redan attraherat särskilt statligt stöd och engagemang. Dess framtida potential blir större och tydligare , men kommer att innebära nya krav på en nationell kunskap och förståelse i ämnet. Forskare menar att nanoteknologi de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än den industriella revolutionen, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer som vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna i att ligga i framkanten av denna utveckling är enorma. Den djupgående förändring som nanoteknologin kommer att innebära de kommande decennierna kommer sedermera att medföra stora utmaningar för vårt sociala, industriella och ekonomiska system, vilket kräver omfattande förberedelse såväl utbildningsmässigt som utvecklingsmässigt. Detta kommer att kräva särskilda åtgärder från stat, såväl som de organisationer och företag som är involverade i den nanoteknologiska sektorn. Därför är det viktigt att redan nu påbörja främjande investeringar, arbeten och diskussioner för att kunna stå på en stabil grund när världen går in i denna omvälvande fas.