ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002T399 · 2012-10-04 00:00:00 — Reglering av trafikstörningar genom utsläppsrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ålägga huvudmän för vägarbeten att beräkna hur mycket negativ miljöpåverkan som vägarbetet ger upphov till och kompensera detta med inköp av utsläppsrätter för koldioxid. Det finns ingen ansvarsfunktion i för fordonstrafikflödet genom städer, samhällen, på landsvägar och motorvägar. Om en viss väg eller del av en stad har trafikstockningar under en del av dygnet mäts det inte av någon instans. De människor som pendlar till eller från, eller är yrkeschaufförer i, någon av större städer har som regel synpunkter på hur trafikflöden påverkas av olika typer av trafikomläggningar och vägarbeten. För många trafikanter är det provocerande att passera vägarbeten som mer eller mindre kraftigt förlänger restiden, och observera att arbetet fortskrider endast ett fåtal av dygnets alla timmar, och som regel aldrig på helgdagar. Den samhällsekonomiska förlusten av trafikförseningar är mycket svår att uppskatta. Det kan handla om att människor måste jobba kortare arbetsdagar (alternativt undviker att jobba över) och därmed får lägre lön, vilket leder till lägre intäkter av skatt och sociala avgifter på lön. Men naturligtvis handlar det ofta också om stora förluster i form av mjuka värden föräldrar som måste låta sina barn vara längre på dagis och fritids, alternativt inte hinner umgås så länge med sina barn och kväll. För samhället finns också en tydlig miljömässigt negativ påverkan av de köer som uppstår. Exempelvis anges enligt att den genomsnittliga (inte maximala, utan genomsnittliga!) kön under rusningstid är . Ett sätt att komma tillrätta med problematiken kring vägarbete är att ålägga huvudmannen för vägarbeten , kommuner etc. att göra en tydlig beräkning av de ökade koldioxidutsläppen som blir en följd av att vägarbetet utförs. Därefter skall utsläppsrätter som står i relation till de ökade utsläppen inköpas av vägarbetet. Genom att huvudmannen för vägarbetet får ökade kostnader ju längre vägarbetet fortskrider är det sannolikt att de entreprenörer som används också får i uppdrag att arbeta under obekväm arbetstid för att arbetet skall slutföras så snabbt som möjligt sett i kalendertid, dvs. att så få kalenderdagar som möjligt tas i anspråk för vägarbetet.
mot · H002T402 · 2012-10-02 00:00:00 — Tillgång till den digitala tekniken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka it-kompetensen i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av goda datakommunikationer, som är tillgängliga på likvärdiga villkor, över hela landet. brukar benämnas som en av de främsta it-nationerna i världen, och vi har mycket att vara stolta över. av befolkningen använder internet och har tillgång till det enligt (.SE). Särskilt bland unga har Internet blivit en livsstil. av pojkar i åldern internetspelar . Det är det av flickorna i samma ålder som gör. Bland dem är det dock som skriver en egen blogg, något av pojkarna gör. Unga av båda könen använder alltså internet, om än på lite olika sätt. Det är dock fortfarande 1,33 miljoner svenskar som inte eller mycket sällan använder internet. Det är inte godtagbart att så många svenskar står kvar på perrongen när det digitala tåget går, utan vare sig biljett eller någon ny avgång i sikte. De svenskar som inte använder internet finns i alla samhällsklasser, men det är framför allt äldre och personer med låg utbildning, långtidsarbetslösa och andra i svag socioekonomisk ställning som saknar kunskap om hur man använder internet. Institutet visar också att barn till välutbildade föräldrar kommer till skolan väl förberedda för att använda internet, medan många barn till mindre välutbildade föräldrar börjar skolan utan större erfarenheter av internet. Om man måste kämpa för att få ekonomin att gå ihop är kostnader för kurser, datorer och bredband lågprioriterade. Om man dessutom saknar kunskap om internet är det svårt att se möjligheterna och att uppleva behovet av att kunna gå ut på nätet. Vi måste ta ett ordentligt grepp om den digitala klyftan och låta alla svenskar få möjlighet att ta del av det digitala samhället. För det första måste det till kraftfulla åtgärder för att stärka it-kompetensen i samhället och ge dem som står utanför en rimlig chans att ta sig in. Särskilda åtgärder bör riktas mot skolan. Det finns knappast andra arbetsplatser där it används för stora delar av arbetet där man skulle acceptera att behöva boka en apparat, gå till ett annat rum eller vänta på sin tur. Jag vill se en modern skola för alla elever. Elevernas tillgång till it är en central del i detta. För det andra är tillgången till en bra internetanslutning en grundförutsättning för att kunna delta i informationssamhället. Det måste därför finnas goda datakommunikationer, tillgängliga på likvärdiga villkor, över hela landet. Tillgången och hastigheten på nätet varierar stort över landet, vilket bl.a. tydligt framgår av Post- och () kartläggning av bredbandstillgången i landet. När marknaden sviktar måste staten ta ett ansvar och styra utbyggnaden av höghastighetsnät för datakommunikation på ett sådant sätt att hela landet ges likvärdiga utvecklingsmöjligheter.
mot · H002T404 · 2012-10-04 00:00:00 — Infrastruktur för ökad tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för infrastruktursatsningar för ökad tillväxt. är ett län med mycket hög tillväxt. Det finns dessutom inget som talar för att detta inte kommer att bestå även . Hundratals miljarder kommer att investeras i de nordliga delarna av och där kommer och att vara en del av denna tillväxt. Det kommer att vara bra för hela eftersom mycket av det som produceras kommer att gå på export och därför på ett påtagligt sätt bidra till landets inkomster. För att kunna ta del av investeringar och tillväxt krävs att infrastrukturen finns på plats. Det är framförallt investeringar i järnväg som måste öka och komma på plats. Först och främst är det som måste byggas ut. De mötesspår som byggs är bra men kommer inte att räcka till när produktionen ökar. Därför måste ett dubbelspår anläggas i första hand på sträckan KirunaNarvik men även på sträckan KirunaLuleå. Detta dubbelspår kommer att betala tillbaka sig i form av ökad export inom . Betänk att det är så att gör en vinst på mellan 6 och 8 miljoner per tåg som anländer till . Nästa projekt som måste komma är en satsning på järnväg mellan och . En järnväg med den standard som behövs för dessa malmtransporter behöver inte bli så dyr som framhållits i debatten. Till en betydligt lägre kostnad kan en järnväg med godtagbar standard för malmtransporter åstadkommas. Det finns dessutom forskare som visat på andra spårbundna lösningar till betydligt lägre kostnad som bör studeras närmare. Planerna på en gruva i börjar bli allt mer realistiska. Här bör man undersöka vilka åtgärder som behövs utefter för att den vägen kunna transportera malm. Med en mindre förlängning kan man dessutom transportera malmen hela vägen från gruvan till utskeppning. Men det är inte bara järnvägen som behöver förstärkas i starkast växande område. Även vägar och bredbandsmöjligheterna måste förstärkas. När det gäller vägar är det framförallt väg E10 som måste rustas upp och breddas. Det är även många hushåll och företag i området som saknar bredband eller har förbindelser med allt för låg kvalitet. Detta måste åtgärdas så att tillväxten inte bromsas upp på grund av otillräckligt bredband.
mot · H002T407 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att planera för och samarbeta kring cykelmotorvägar längs lämpliga järnvägssträckor. Allt fler människor i vårt land använder cykeln som transportmedel. I våra storstäder cykelpendlar allt fler till och från arbete eller studier. Även den långväga cykelpendlingen ökar. Denna utveckling är bra såväl för folkhälsan som för miljön och klimatet. För att underlätta för långväga cykling behöver cykelinfrastrukturen förbättras kraftigt. I många svenska tätorter går järnvägen rakt in till centrum. går raka vägen och har inga branta uppförsbackar. Cykelbanor längs med järnvägssträckor skulle därför utgöra utmärkta cykelmotorvägar perfekta för långväga cykelpendling. Regeringen bör ge , som har ansvar för såväl järnväg som regional cykelinfrastruktur, i uppdrag att planera för cykelmotorvägar längs lämpliga järnvägssträckor och samverka med kommuner om sådan cykelinfrastruktur. Per (MP)
mot · H002T411 · 2012-10-05 00:00:00 — Internationella samordnade åtgärder och en övervakningscentral för att möta hotet mot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnade internationella åtgärder för att rädda Östersjön.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlägga en övervakningscentral för sjöfart till . 1 Yrkande 1 hänvisat till MJU. har länge hävdat att inte kan vänta utan att det krävs extraordinära insatser för att rädda detta känsliga innanhav, som för övrigt klassats som ett särskilt känsligt område. Alliansregeringen har tagit frågan på stort allvar och vidtagit en hel del viktiga åtgärder, arbete pågår inom ramen för Helcomsamarbetet och EU har dessutom tack vare ett folkpartiinitiativ beslutat om Östersjöstrategin. Dessa initiativ är oerhört värdefulla, men mer insatser krävs, då utsatts för stor miljömässig påfrestning beroende på bland annat övergödning, förgiftning och olika former av utsläpp. Många års påfrestning och vanskötsel har dessutom lett till syrebrist. Det har rapporterats om hur miljöfarligt avfall hamnat i p.g.a. lossnade containrar från ett finskt fartyg på väg till , en icke oansenlig mängd dumpat ryskt radioaktivt avfall och kemiska stridsmedel samt olyckor och incidenter som har hotat innanhavet. Det krävs internationella åtaganden för att rädda och det krävs internationell samverkan för att bemästra många allvarliga miljömässiga hot. Ett av de hot som kräver samverkan utgörs av den ökade andelen oljetransporter. Antalet oljetransporter i har ökat fartygen har både blivit fler och större. Därmed ökar också risken för en omfattande oljeolycka. transporterades olja i via Stora bält. hade mängden mer än fördubblats. trafikerar omkring 2 000 fartyg . Av dem är oljefartyg. Det krävs en förbättrad sjösäkerhet, vilket kan uppnås genom ett utbyggt identifikationssystem för samtliga transporter, exempelvis (). Det krävs vidare en tydlig styrning av farleder och rutter på samt en effektivisering av oljebekämpningen och flygövervakningen i . En samordningscentral för detta skulle med fördel kunna placeras på .
mot · H002T412 · 2012-10-05 00:00:00 — Samordning av infrastruktursatsningar samt prioriteringar av markdragna ledningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att myndigheter och aktörer samordnar infrastruktursatsningar för att minimera markintrång. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om markdragna ledningar.1 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. Ett modernt samhälle är beroende av en god och välfungerande infrastruktur. Infrastruktursatsningar skall dessutom stå i ett flertal år samt klara framtida klimatförändringar. jord- och skogsbruk står inför många utmaningar avseende bland annat produktion som miljö men också mark för såväl sociala värden som mark för turism och rekreation. För enskilda markägare men också för kommuner är det alltmer problematiskt att det inte sker någon samordning mellan berörda myndigheter vars exploateringar kräver intrång. Det kan handla om väg, järnväg, el, tele eller it-dragningar. Vid avsaknad av samordning kan markintrånget bli avsevärt och innebära stora negativa konsekvenser. Respektive myndighet eller aktör bör få i sitt uppdrag att samverka. Dessutom krävs en myndighet med ett regionalt helhetsansvar som har att säkerställa investeringar görs så att det medför minimalt intrång. Allt för att säkerställa att nödvändiga investeringar i infrastruktur kan göras, men med så begränsade intrång för företag och boende som möjligt, samt vid intrång ackumulerad intrångsersättning. Vid ledningsdragningar, där Sydvästlänken kan nämnas, bör markbundna ledningar prioriteras. Det är viktigt att få fram riktlinjer för hur andra värden än kw el som kan transporteras, eller kostnad per km nedgrävd kabel eller luftkabel måste kompletteras med en värdering för dem som verkar och bor i området. Inte bara för året utan för åren som det berör. Också framtida klimatförändringar måste tas med i beräkningen med valet kring nedgrävd- eller luftburen kabel.
mot · H002T413 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre förutsättningar för Vänersjöfarten. Vänersjöfarten är viktig för regionen runt . Den tillsammans med hamnarna är en betydande näring. Det är omfattande volymer som transporteras på farlederna. Det är på de största båtarna som transporterar gods, vilket innebär mer än 100 lastbilar på varje sådan båt. Det är en effektiv transport på flera sätt. Den avlastar väg och järnväg, med mindre slitage och minskat behov av nyinvesteringar som följd. Vänersjöfarten är därför både en regionalpolitisk och miljöpolitisk fråga. Även turismen runt vattnet och farlederna är stor och viktig i regionen. Och för båtlivet är Vänersjöfarten en viktig förutsättning. Till skillnad från andra godstransporter står sjöfarten själv för kostnaderna för underhållet av farlederna. Staten bör verka för en konkurrensneutral infrastruktur för alla transportslag. Både omlastnings- och infrastrukturkapaciteten till våra stora hamnar runt , , , och behöver ytterligare stärkas för att godsvolymen ska kunna öka. Det finns ett stort behov att skapa bättre förutsättningar för Vänersjöfarten för att nyttja våra vattenvägar effektivt och långsiktigt hållbart. Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H002T414 · 2012-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (SD) Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Vi anslår stora resurser med fokus på ökat underhåll och drift av järnvägssystemet. Vår ambition är att dels nå upp till högsta ambitionsnivå för järnvägsnätets, dels skjuta till resurser för gruvnäringens behov av infrastruktur såsom förstärkning av .
mot · H002T415 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svaveldirektivet måste omarbetas från grunden där man tar en rimlig hänsyn till svenska företags unika förutsättningar och landets välstånd. Företrädare för det svenska näringslivet är med rätta bekymrade över det svaveldirektiv som är tänkt skall träda i kraft och innebär att sjötransporterna till och från ska ske med ett fartygsbränsle med högst svavelinnehåll. Dessa villkor kommer dock enbart att gälla i norra , och i södra anger direktivet ett gränsvärde för svavelinnehållet på och då först . Detta kommer att bli mycket kostsamt, inte minst för svensk basindustri och man räknar med ökade transportkostnader på . Detta kommer tveklöst att påverka investeringsklimatet negativt och få stora och långsiktigt negativa konsekvenser för centrala delar av det svenska näringslivet. Man kan också utgå från stora strukturella förändringar i hur olika råvaror transporteras och att många transporter kommer att övergå till transport med lastbil vilket mångdubblar oljeförbrukningen per transporterat ton jämfört med fartygstransport. I ekvationen om en ökad transport på våra vägar måste man också väga in dödligheten i trafiken. Till saken hör också att sura regn på grund av utsläpp av svaveldioxid inte är ett i närheten lika påtagligt problem som det var för sedan, och direktivet ger därmed bara en marginell betydelse till väldigt stora kostnader. Utöver den konkurrensnackdel som svaveldirektivet innebär för svensk basindustri finns flera frågetecken angående genomförandet. Inte minst är det svårt att säga om det kommer att finnas tillräckligt med lågsvavligt bränsle på marknaden och om tekniken för rening genom så kallade skrubbers är klar för användning. Vi anser att måste verka för en förändring av direktivet med längre tidsplaner för norra så att man får tid på sig för anpassning och teknikutveckling. Hela förslaget måste omarbetas från grunden där man tar en rimlig hänsyn till svenska företags unika förutsättningar och landets välstånd.
mot · H002T416 · 2012-10-04 00:00:00 — Investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen. Tillväxt och hög sysselsättning är nödvändiga förutsättningar för att den svenska välfärden skall kunna bibehållas och utvecklas. En väl utbyggd infrastruktur som är anpassad efter marknadens villkor och behov utgör en central faktor i skapandet av denna tillväxt. Statens satsningar på infrastrukturen och i synnerhet järnvägsnätet har dock alltför länge och i alltför hög utsträckning präglats av byråkratisk stelbenthet, brist på flexibilitet och brist på marknadshänsyn. Ett belysande exempel på detta är de mångåriga turerna kring den så kallade Bergsåkerstriangeln, där staten med snabba och i sammanhanget relativt blygsamma investeringar i infrastrukturen hade kunnat fungera som en katalysator för stora investeringar och sysselsättningsskapande verksamheter från det privata näringslivet, men istället har ärendet dragits i långbänk. I en värld där marknaden blir alltmer global och där företagens investeringsfönster blir allt mindre måste det finnas utrymme för snabba, flexibla och marknadsanpassade infrastruktursatsningar för att vi som samhälle inte skall gå miste om möjligheter till tillväxt och sysselsättningsskapande investeringar. För att åstadkomma detta har flera tunga aktörer såsom , Näringslivets Transportråd, Transportgruppen, m.fl. föreslagit ett inrättande av en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen i syfte att kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov. Vi anser att bör ge regeringen i uppdrag att möjligt utreda möjligheterna att inrätta en sådan investeringspott.
mot · H002T417 · 2012-10-03 00:00:00 — Byggande av ett dubbelspår till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbereda för byggande av ett dubbelspår till . Tågtrafiken på sträckan SundsvallGävle ligger nära kapacitetstaket, vilket begränsar transportkapaciteten av både varor och människor, något som inte bara skapar mer trafik på väg utan som i sin tur inte minst ökar transporttiden för människor. Den ökade transporttiden leder i sin tur till att tidsvinsten i att flyga ökar, vilket därigenom leder till ett ökad beroende av fossilbränslen då tiden är en avgörande faktor för många resenärer. Det är därför rimligt att, utifrån ett rimligt kostnads- och effektivitetshöjande perspektiv, skyndsamt planera och förbereda för ett byggande av ett dubbelspår på den angivna sträckan. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002T421 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen utreda förutsättningarna för en charterflygplats i dalafjällen. Det finns branscher där man andas framtidstro och ser nya möjligheter att expandera. En sådan bransch är turistnäringen och inte minst den som riktar sig till vår svenska fjällvärld. är de näst mest besökta turistanläggningarna som man betalar för att komma till, bara är större i . I är ett projekt för en internationell charterflygplats till i full gång. Flygplatsen kommer att kunna ta emot fjällturister till , Trysil och långväga ifrån. är det i praktiken omöjligt för internationella gäster att komma hit, restiden blir för lång. Flygplatsen skulle framför allt bli ett resmål, en flygplats som man flyger till och inte från, vilket gör det här projektet unikt. är största skiddestination med cirka två miljoner besökare per vinter, med utbyggnaden kommer potentialen att vara cirka tre miljoner. Det finns 2 000 småföretag i turistområdet som ser en enorm potential i detta. De utvecklingsplaner som finns för fjällanläggningarna skulle innebära ca 30 000 fler turistbäddar i området. Den norska näringsministern har uttryckt sig positivt för en utveckling av området, då det ger positiva effekter också för . Flera parter är inblandande i projektet, vilket innebär stöd för vidare utredning också ekonomiskt.
mot · H002T429 · 2012-10-02 00:00:00 — Rätt till telefon i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till fungerande telefoni även på landsbygd. har avvecklat delar av sitt fasta telefonnät. I takt med att detta skett har det blivit tydligt att trygghetslarm inte fungerar i de alternativ som erbjuds. Ofta är inte ersättningen i form av mobiltelefoni acceptabel. Framförallt är det landsbygden som drabbats av dessa fenomen. Officiellt uppges det att 50 000 abonnenter är berörda av Telias avveckling av det fasta kopparnätet. Inofficiellt talas det om upp till 100 000150 000 personer. Uppenbart är att vi i nu hamnat i en situation där tillgången till fungerande telefoni inte är en realitet i alla bebyggda delar av . Avregleringen av telefonmarknaden har lett till regionala obalanser. Tydligt är att mobiloperatörernas krav på lönsamhet missgynnar de mer glest befolkade delarna av . De satsar i första hand på områden med tillräckligt många kunder. Gällande lagstiftning har sådana brister att samhälleliga garantier om fungerande telefoni inte kan utfärdas. Statens möjligheter att ställa krav på mobiloperatörerna att tillmötesgå kunder även på landsbygden måste skärpas. måste här få ett vidgat uppdrag. Det är orimligt att det i frågan om rätten till fungerande telefoni har vuxit fram en regionalpolitisk klyfta, ytterst orsakad av att delar av landsbygden inte betraktas som ekonomiskt lönsam.
mot · H002T433 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avbrott i telefonnätet. är det allt för många runt om i landet och särskilt i glesbygden som får avbrott i telefonnätet vid oväder. Störningar i telenätet är ett av problemen. Vi kan konstatera att det finns människor som har avbrott i teletrafiken . Det är inte rimligt att så många ska drabbas av störningar i telenätet. Det är inte bara privatpersoner utan också företag som berörs. En annan allvarlig aspekt är att det inte går att nå SOS Alarm. Ett ersättningssystem liknande det som finns för elkunder skulle sätta en effektiv press på teleoperatörerna att öka tillförlitligheten och driftsäkerheten. Vi närmar oss nu den årstid då vi kan befara att förekomsten av stormar och oväder ökar. Många människor framför allt på landsbygden oroar sig för följderna bland annat när det gäller teletrafiken.