mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Exempelvis kostar den mer än så mycket som ett femte jobbskatteavdrag, men sätter bara en tredjedel så många i sysselsättning. Vi återställer därmed den generella arbetsgivaravgiften till tidigare . Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.3 Totalt skapar vi ett utrymme på genom att återställa den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften. 5.1.5Återställd restaurang- och cateringmoms Sänkningen av krogmomsen har varit väldigt dyr i förhållande till antal jobb. har motsvarande satsningar i inte levt upp till förväntningarna. Vi återställer momssatsen till tidigare . Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.4 Totalt skapar vi ett utrymme på genom att återställa restaurang- och cateringmomsen till . 5.1.6Återförande av medel från Stabilitetsfonden Stabilitetsfonden syftar till att fungera som en säkerhetsbuffert för kreditinstitut i kris och det uttalade målet har alltid varit att fonden ska finansieras av kreditinstituten själva. Så har dessvärre inte blivit fallet och istället har skattemedel tillskjutits. Vi dubblar bankernas avgift till fonden och påbörjar ett återförande av skattemedlen tillbaka till statskassan. Vi skapar ett utrymme på och totalt genom att återföra medel från Stabilitetsfonden till statskassan.5 5.1.7Nej till kapitalhöjning i EIB Regeringen föreslår att ska delta i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. motsätter sig detta och anför att risken, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, blir för svenskt vidkommande alltför hög. Det förefaller tillika som en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part. Vi skapar ett utrymme på 2013 och totalt genom att motsätta oss en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. Det är mening att såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar har fört en extrem invandringspolitik. Denna politik har varit extrem i förhållande till folkviljan såväl som i förhållande till merparten av västvärldens länder. Det som utmärkt svensk invandringspolitik har varit invandringens massiva omfattning, sett till befolkningsstorlek. Faktum är att var , trots sin förhållandevis lilla befolkningsmängd, det femte största mottagarlandet av asylsökande bland alla i-länder på jorden, sett till absolut antal sökande. Om man ser till asylsökande per capita så ligger klart högst upp, bortsett från en del mikrostater. Trenden för är en rekordstor och ihållande invandring. Vi kan inte se hur detta förhållande går att betrakta som något annat än massinvandring.6 Den förda politiken har bland annat lett till att vi i hög hastighet tagit emot mycket svårintegrerade invandrargrupper med dåliga förutsättningar att kunna bidra till välfärden och bli en del av samhället. Det faktum att vi i valt att dela ut permanenta uppehållstillstånd där andra länder skulle ha gett tillfälliga sådana har dessutom resulterat i att denna invandring, som i andra länder alltså betraktats som tillfällig, fått permanenta effekter på vårt samhälles sammansättning. ambition är att totalt reformera invandringspolitiken, på så sätt att den blir ansvarsfull, human och samhällsvårdande. Det primära målet med vår politik är att återupprätta en gemensam nationell identitet, och därmed uppnå en stark inre solidaritet i det svenska samhället. Vår politik på invandrings- och integrationsområdet bedöms minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt . Trenden för massinvandringen till är ihållande. anlände totalt 24 194 asylsökande till Sverige.7 Motsvarande siffra för vårt grannland visar på en knapp sjättedel så många asylansökningar som , och i var ansökningarna en knapp fjärdedel så många som de svenska.8 ökade antalet asylsökande till med till 31 819.9 har rekordtrenden hållit i sig med 29 648 sökanden.10 Om man återigen jämför antalet asylsökande till med de nordiska länderna så tog emot mindre än en tredjedel, runt strax en åttondel och runt en tiondel. Trenden visar på att ligger på rekordhöga nivåer medan de övriga nordiska ländernas antal asylsökande minskar sett till en tvåårsperiod.11 Vi presenterar ett kraftfullt åtgärdspaket för en reglerad, ansvarsfull asylpolitik i förslag till . 5.2.2Skärpta krav för anhöriginvandring Enligt siffror beviljades totalt 76 997 uppehållstillstånd . Av dessa var 34 082, vilket motsvarar , uppehållstillstånd som beviljats av anhörigskäl. 2005 beviljades totalt 21 908 uppehållstillstånd av anhörigskäl. På enbart ökade alltså antalet uppehållstillstånd inom denna kategori med hela 55,8 procent.12 2010 beviljades 69 916 uppehållstillstånd, varav 24 626, eller , kan hänföras till anhöriginvandring.13 beviljades 75 257 uppehållstillstånd där anhöriginvandringen utgjorde 32 114 personer eller . Med andra ord fortsatte anhöriginvandringen att utgöra den enskilt största invandringskategorin, med en tydlig ökning . Den mycket omfattande anhöriginvandringen har varit möjlig för att vi i , vid en internationell jämförelse, har mycket generösa regler för anhöriginvandring. vill därför införa nedanstående regelskärpningar beträffande anhöriginvandringen. Vi presenterar ett kraftfullt åtgärdspaket för en reglerad, ansvarsfull anhöriginvandringspolitik i förslag till . Kostnaderna för invandring och integration spänner över flertalet utgiftsområden. Område 8 Migration och område 13 Integration och jämställdhet är de två största på statlig nivå. Även område 4 Rättsväsendet, område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, område 15 Studiestöd samt område 16 Utbildning och universitetsforskning påverkas på statlig nivå. Även kommunernas kostnader minskar, vilket påverkar område 25 Allmänna bidrag till kommuner. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom en mer ansvarsfull invandringspolitik.14 tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona kan göra så mycket nytta som möjligt. Vi fäster stor fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. vill se ett bistånd som utgår ifrån fattiga människors vardag, behov och levnadsvillkor. För att det svenska biståndet ska kunna göra mer nytta för pengarna vill vi också fokusera på färre inriktningar än vad som är gällande. har i en stor studie konsulterat runt 60 000 människor och gjort 23 specifika landsstudier som omfattade runt 40 000 människor.15 I denna studie fick människor i fattigdom såväl i stad som på landsbygd beskriva hur de ser på sin livssituation och ange vilka problem de har samt prioritera dem. Flertalet fattiga människor lever på landsbygden, och majoriteten av dem gav högsta prioritet åt problem som har med säker tillgång till livsmedel samt inkomster att göra. I två studier framkom att otillräcklig tillgång till eller dåligt dricksvatten var det främsta problemet.16 Med de fattigas behov som utgångspunkt ter det sig därför naturligt att vi i högre grad vill prioritera satsningar på jordbruksutveckling, hållbart skogsbruk, rent vatten och grundläggande sanitet för att främja en säker tillgång till livsmedel. Detta kan rädda liv samt motverka ohälsa, hunger, extrem fattigdom och svältkatastrofer. En rapport från bekräftar också att satsningar på jordbruksutveckling är ett av de mest grundläggande och viktiga verktygen för att kunna bekämpa fattigdom och gynna utvecklingen i utvecklingsländer.17 Tillgången till livsmedel, rent vatten och grundläggande sanitet är också en fråga som i högsta grad berör kvinnors levnadsvillkor på många sätt, och satsningar på dessa områden kan minska barn- och mödradödligheten, vilket ingår i milleniemålen. För att främja en ekonomisk utveckling som kan ge möjlighet till ökade inkomster vill vi även prioritera satsningar på utbildning samt stimulera företagande, där det är särskilt viktig att verka för flickors och kvinnors rätt till utbildning. Utöver säker tillgång till livsmedel uttryckte kvinnorna i studie även problem som har med ohälsa, dåliga utbildningsmöjligheter för barnen samt brist på mödravård och möjlighet till familjeplanering att göra.18 Därför anser vi att satsningar även på hälsovård, familjeplanering och barns rätt till skolgång ska vara prioriterade områden. Även om vi utgår från dessa prioriteringar är det naturligtvis viktigt att det finns en flexibilitet och att biståndet kan ta sig olika former beroende av behoven hos folket och situationen i det aktuella samarbetslandet. Vi vill även ge fortsatt stöd till det breda arbete som FN och gör för att främja milleniemålen. Att uppnå fungerande demokratiska samhällen där mänskliga fri- och rättigheter respekteras och människor kan uppnå ett välstånd inte bara vad gäller tillgång till livsmedel och genom ökade inkomster är en viktig utgångspunkt för allt utvecklingssamarbete. En sådan förändring behöver komma inifrån och drivas av inhemska krafter och individer som har en förståelse för och kunskap om lokala förutsättningar.19 20 Därför vill vi i det svenska bilaterala biståndet prioritera satsningar i det civila samhället som ger större möjligheter för människor att vara med och påverka sin egen livssituation och verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi gradvis minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . som vi minskar utgifterna för utvecklingsbistånd genom ett tydligare fokus på de satsningar som ger mest utdelning så stärker vi även det humanitära biståndet. Krig och naturkatastrofer gör att tiotals miljoner människor är på flykt i regel i mindre utvecklade länder och regioner. Trots att gör stor nytta, skapar stort mervärde per satsad krona och vädjar om ytterligare stöd uppgår det svenska stödet till UNHCR till endast . När vi renodlar och effektiviserar det svenska biståndet är en viktig del att vi höjer anslagen till UNHCR. biståndspolitik hjälper således betydligt fler verkligt nödställda människor. Vi skapar ett utrymme på 2013, 8 021 miljoner 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom en reformerad biståndspolitik. 5.4Återställd generell sänkning av de sociala avgifterna ambition är att det ska vara tämligen billigt att anställa och arbeta. Vi kan dock konstatera att regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften varit dyr i förhållande till det resultat den renderat. Studier pekar även på att generella sänkningar av de sociala avgifterna på lång sikt endast har små effekter på sysselsättningen emedan sänkta avgifter tenderar att övervältras till högre löner och därmed påverkar sysselsättningen enbart i form av att högre reallöner leder till ett ökat arbetsutbud. 21 Mot bakgrund av detta avser vi att återställa regeringens generella sänkning för att istället fokusera resurserna mot småföretagarna. Ett sådant avdrag, mer riktat mot de mindre bolagen, bedöms ge större effekt än en generell dito. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom en återställning av de sociala avgifterna.22 Liksom den generella arbetsgivaravgiftssänkningen har visat sig ineffektiv har även den generella sänkningen för ungdomar fått utstå hård kritik. I princip hela den samlade ekonomiska expertisen har ifrågasatt regeringens ungdomsrabatt, som innebär att det för ungdomar upp till betalas endast halverad arbetsgivaravgift. Bland annat förordar ett avskaffande av den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för personer upp till 26 år.23 Även landar i samma slutsats och hävdar att lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten.24 Av samma anledningar förordar även ett avskaffande av rabatten för att istället kunna genomdriva reformer som på allvar kan komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten, inte minst vår satsning på lärlingsjobb. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.25 Totalt skapar vi ett utrymme på genom att slopa den ineffektiva ungdomsrabatten. Regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen var en oerhörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och även om det är för tidigt att mäta resultaten av sänkningen har studier gjorts som bedömer att antalet jobb uppgår till som högst ett par tusen.26 Jämförelser med , där en liknande satsning blev en direkt besvikelse, bekräftar denna analys. skriver att deras bedömning är att regeringens beräknade effekter på arbetslösheten och sysselsättningen av sänkt mervärdesskatt är överskattade, och när det gäller restaurang- och cateringtjänster är vår bedömning att argumenten för reducerad skattesats är svaga.27 pragmatiska hållning gör att vi prioriterar annorlunda och avser att återställa momssatsen till . Det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.28 Totalt skapar vi ett utrymme på genom återställningen. 5.7Återförande av Stabilitetsfondens medel beslutade att inrätta en stabilitetsfond syftandes till att motverka risker för allvarliga störningar i det finansiella systemet. Regeringen har slagit fast att Stabilitetsfonden ska leda till att kostnader för det finansiella systemet bekostas av kreditinstituten själva och alltså inte av skattebetalarna.29 delar den bedömningen och motsätter sig således att offentliga medel, antingen direkta skattepengar eller indirekta tillgångar som är att betrakta som medborgarnas, har överförts till nämnda fond. Det är således beklagligt att regeringen dels sköt till initialt till Stabilitetsfonden, dels lät fonden delta med statens pro rata-andel i Nordeas nyemission. Statens ägarandel i Nordea motiverade teckningsrätter till ett värde om . De facto överfördes alltså denna summa från det offentliga till en fond vars syfte är att underlätta för privata aktörer och som enligt regeringen liksom ska finansieras via samma aktörer. Tillika är det tveksamt om förfarandet över huvud taget var juridiskt korrekt. Exempelvis säger professor att hon anser att det inte finns utrymme i lagen för innehållet i förordningen.30 själva påpekar att det varit mer rättframt att delta i nyemissionen via statsbudgeten.31 Denna felaktighet bör åtgärdas, och staten bör återbördas de från Stabilitetsfonden, vilka i stället bör krävas in från berörda privata finansiella aktörer, i syfte att nå upp till målsättningen om att det finansiella systemet ska bära sina kostnader självt och att skattebetalarna inte ska drabbas vid finansiella störningar. Detsamma gäller den initiala kapitalinjektionen. ambition är således att fördubbla bankernas avgift till fonden för att påskynda återbetalningen till statskassan. Detta bedöms inbringa extra till fonden , vilket betalas tillbaka till statskassan fram tills den period då det inte finns några offentliga medel kvar i fonden överhuvudtaget.32 Vi skapar ett utrymme på och totalt genom att återbörda medel från Stabilitetsfonden till statskassan. Sysselsättning är grunden för hela vår välfärd. absoluta målsättning är full sysselsättning. Vi ser varje enskilt arbete som viktigt och betydelsefullt. Det är eftersträvansvärt att kunna försörja sig själv och stå på egna ben. ser med oro på att arbetslösheten bitit sig fast på höga nivåer och menar att en rad åtgärder behöver vidtas för att komma tillrätta med problemen. Vår utgångspunkt är att politikens roll ska vara att skapa optimala förutsättningar för full sysselsättning snarare än att försöka lindra syndromen av en i grunden felaktig sysselsättningspolitik. Vår politik på området sysselsättning har fyra övergripande syften: (i) skapa starkare drivkrafter för att arbeta, (ii) göra det enklare och billigare att anställa, (iii) råda bot på den missmatchning som tilltagit på arbetsmarknaden samt (iv) minska utbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. I detta kapitel beskriver vi våra åtgärder inom det arbetsmarknadspolitiska området. Vi prioriterar lägre inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare, sänkta arbetsgivaravgifter och sjuklönekostnader för små och medelstora företag, införande av riktiga lärlingsjobb, införande av gästarbetarsystem istället för den nuvarande arbetskraftsinvandringen, utveckling av starta-eget-bidraget, utökning av turordningsreglerna samt satsningar på den högre utbildningen, komvux och . Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016 brutto. Totalt avsätter vi brutto i sysselsättningsskapande åtgärder. De sammantagna skatterna på arbete minskas med . Det första steget i en förnuftig sysselsättningsskapande politik är att skapa incitament för att vara just sysselsatt. förordar därmed en utveckling av jobbskatteavdraget i form av ett femte steg. Denna åtgärd är sannolikt den mest effektiva åtgärden i att skapa sysselsättning mätt per enskild krona. Exempelvis skapar den 10 000 nya jobb, vilket är mer än så mycket sysselsättning som regeringens generella sänkning av de sociala avgifterna skapar, trots att jobbskatteavdraget är billigare att genomföra.33 Reformen syftar även till att ge arbetande svenskar en möjlighet att stå på egna ben och på så vis göra sig mindre beroende av det offentliga. Vi avsätter och totalt för att sänka inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. Generella sänkningar av de sociala avgifterna bedöms inte vara någon effektiv åtgärd för att stimulera sysselsättningen.34 35 ambition är istället att rikta satsningar mot småföretagen. För att åstadkomma detta på smartaste sätt och undvika att skapa onödiga tröskeleffekter för företag som växer från mikro- till småföretag samt vidare från små till medelstora företag och så vidare så väljer vi att införa ett socialavgiftsavdrag, inte helt olikt jobbskatteavdraget, som gäller lika för alla företag oaktat antal anställda. De mindre företagen kommer därigenom att erhålla den största vinsten av reformen. Varje enskilt företag får göra ett avdrag motsvarande av deras sociala avgifter. Med den företagsstruktur som rådde i skulle det innebära att 83 500 helt kommer slippa arbetsgivaravgifter.36 Vi avsätter och totalt för att sänka arbetsgivaravgifterna riktat mot småföretagen. ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på 10 anställda. Vid fler än 10 anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader . Ett mikroföretag med en något friskare personal än genomsnittet slipper således helt att betala sjuklönekostnader. Även större företag med personal som är mindre benägen än genomsnittet att sjukskriva sig kan undslippa sjuklönekostnader helt. Ett lindrat och i flera fall helt avskaffat sjuklöneansvar bedöms ha en mycket positiv inverkan på sysselsättningen. I en rapport från företagarna visar det sig att sjuklöneansvaret har haft en stor betydelse för en fjärdedel av företagarna när det gäller att inte anställa personer utanför familjen.37 Vi avsätter och totalt för att reformera och lindra företagarnas sjuklöneansvar.38 Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknaden som enskilda ungdomar. Resultaten ser vi , där framför allt svenska yrkeskunniga ungdomar har fått en undermålig utbildning med ett alltför litet inslag av praktik och alltför mycket teori i sina praktiskt inriktade program. har en del förbättringar gjorts, där visionen om att alla elever helst ska bli akademiker har frångåtts, vilket har varit steg i rätt riktning. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. Svenska ungdomar tappar tyvärr konkurrenskraft jämfört med låglöneländer från eller tredje världen genom att de inte ges tillräcklig möjlighet till praktik eller annan anknytning till arbetsmarknaden under sin studietid. Vår viktigaste satsning för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling med en provanställningsperiod i stället för dagens sex där arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Satsningen bedöms kunna skapa 50 000 nya lärlingsjobb brutto och syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av låglönekonkurrens och diskrepans mellan det faktiska behovet av och tillgången till kompetens. Ungdomsarbetslösheten utgör cirka en tredjedel av den totala arbetslösheten. Varje åtgärd syftandes till att minska den andelen är således till gagn för hela ekonomin. Vi avsätter och totalt för att skapa riktiga, konkurrenskraftiga lärlingsjobb.39 Den fria arbetskraftsinvandringen som infördes har inneburit stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Den har lett till stora undanträngningseffekter av svensk arbetskraft och innebär att det är fritt fram för lönedumpning eller lönesammanpressning. I praktiken innebar reformen att allt ansvar gällande arbetskraftsinvandring av människor utanför EU/EES försköts till arbetsgivarna. bedömde Arbetsförmedlingen behovet av utomeuropeisk arbetskraftsinvandring, vilket resulterat i att den arbetskraftsinvandring som skedde i princip uteslutande gick till sektorer där det fanns utbudsbrist på den svenska arbetsmarknaden. Risken för låglönekonkurrens var alltså liten. är det dock nya regler som gäller, där det är helt och hållet upp till arbetsgivaren att bestämma vem som ska få arbetskraftsinvandra till , eftersom det enda som behövs för arbetstillstånd i landet numera är ett anställningsavtal. Många arbetsgivare, framförallt inom humanintensiva sektorer med låga löner, ser givetvis goda möjligheter att anställa utomeuropeiska medborgare för löner som svenskar omöjligen kan konkurrera med. De nya reglerna har därför slagit hårt mot den svenska arbetskraften och framför allt mot den del av arbetskraften som arbetar inom personalintensiva sektorer präglade av relativt låga löner. förespråkar ett gästarbetarsystem där tillfälliga luckor på den svenska arbetsmarknaden också kan täppas till genom tillfälliga arbetstillstånd. måste dock ambitionen vara att eventuella efterfrågeöverskott kompenseras genom utbildningssatsningar så att den arbetskraft som finns i vårt land utbildas till att kunna ta de arbetstillfällen som erbjuds inom landet. Den tämligen arbetskraftsinvandring som då kan bli aktuell kommer alltså endast kunna ske till sektorer eller branscher där brist på lämpliga arbetstagare råder och arbetsgivare inte kan finna erforderlig kompetens i . Starta-eget-bidrag, eller stöd för start av näringsverksamhet som det egentligen heter, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Mycket goda siffror visar på verkliga effekter. Inte minst har det konstaterats att överlevnadsgraden är lika hög för företag startade genom starta-eget-bidraget som företag startade utan bidrag.