ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A362 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samlad arbetsmiljöforskning. Svensk arbetslivsforskning intog under många decennier en internationell särställning i förhållande till de flesta andra länder. () har bedrivit världsledande forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden. Det har spelat en stor roll för att ta fram modeller för en god arbetsmiljö samt bedrivit forskning om hur ohälsa kopplad till dålig arbetsmiljö kan förebyggas. Detta mönster bröts när regeringen beslutade att lägga ner och splittra den sammanhållna arbetsmiljöforskningen. Avvecklingen av innebär att den arbetsrelaterade forskningen nu snabbt nedmonteras och ett stort kunskapskapital har gått till spillo. och är de enda EU-länderna utan ett arbetslivsinstitut. Den samlade tvärvetenskapliga arbetsmiljöforskningen är nu spridd och utlagd på olika universitet i landet. Det innebär att arbetsmiljöforskningen får konkurrera med all annan forskning om de samlade forskningsmedel som universiteten får del av. Resultatet har blivit att en hel del av forskarna försvunnit, som medlen till arbetslivsforskningen har minskats. Svensk arbetsmiljöforskning har på så sätt marginaliserats, och vi ligger nu sämre till än flera av EU:s andra medlemsländer. var också till stor nytta för de yrkesmedicinska klinikerna, som därmed fick tillgång till många viktiga vetenskapliga råd och kunskaper. Dessa kunde man sedan använda i den egna yrkesmedicinska verksamheten. Konsekvensen blir att vi kommer att sakna en överblick av läget och utvecklingen inom arbetslivet. Det kommer att leda till sämre arbetsmiljö när kunskapsutveckling genom forskning inte kan fortsätta. Vardagens många problem kräver en flervetenskaplig forskning i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Svensk arbetslivsforskning har haft förmågan att skapa värden för samhället, företagen och individen, men resurserna till arbetslivsforskning är otillräckliga . Till ovan beskrivna försämringar bidrog nedläggning av arbetsmiljöbiblioteket med samlingar av böcker, tidskrifter och rapporter. Detta bibliotek fungerade som ett avancerat och fördjupat stöd för skyddsombuden, då det genom var möjligt att ta del av forskningsresultat, avhandlingar, rapporter och projektarbeten. Det var ett instrument för skyddsombuden att vidareutveckla och fördjupa arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna. Materialet är nu splittrat och delar finns på . Driften av databasen har övertagits av Arbetsmiljöhögskolan vid . Mindre delar av litteratursamlingen har även övertagits av Arbetsmiljöhögskolan. har skyddsombudens viktiga ställning på arbetsplatsen försämrats, vilket har bidragit till allt tystare arbetsplatser. I stället borde arbetsmiljöarbetet stärkas och arbetsmiljöforskningen utvecklas. Dessutom borde skyddsombuden ges de verktyg de behöver för att förbättra arbetsmiljön på våra arbetsplatser. Detta förutsätter att en samlad arbetsmiljöforskning skapas i landet och att återskapas och utvecklas, så att skyddsombuden kan få del av viktiga forskningsresultat och den samlade kunskap som tidigare fanns i .
mot · H002A364 · 2012-10-01 00:00:00 — Underlätta för företag att växa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över turordningsreglerna för de minsta företagen i syfte att ta bort dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till sänkt sjuklöneansvar för företag med början med de minsta företagen samt en sänkning av arbetsgivaravgiften.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. är ett småföretagarland. av har mellan 0 och 9 anställda. De flesta företag som nybildas är dessutom tjänsteföretag. Däremot är reglerna som företagen ska rätta sig efter till stora delar omoderna och i stället i hög grad anpassade till stora företag och gamla branscher, som exempelvis större tillverkningsföretag inom industrin. Reglerna och strukturerna i företagarvärlden är inte ändamålsenliga för majoriteten av företagen, den majoritet av företag där huvudsakligen tillväxten sker. Det behövs ett skifte av fokus, där reglerna anpassas till verkligheten på så sätt att de mindre företagen blir normgivande och där det ges mer utrymme för företagen att växa och anställa fler genom att minska den ekonomiska bördan, osäkerheten och riskerna för dessa företag. För att underlätta för företag att växa och därigenom ge fler möjlighet till arbete och anställning bör därför den så kallade turordningsregeln tas bort liksom att ansvaret för sjuklönen hos anställda minskas, med början för de minsta företagen. Dessutom behöver en sänkning av arbetsgivaravgiften genomföras. Per Lodenius (C)
mot · H002A365 · 2012-10-04 00:00:00 — Stärk den anställdes rätt till inflytande över semesterns förläggning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur den anställdes inflytande över semesterdagarnas förläggning kan stärkas. Semesterlagen reglerar anställdas rätt till semester. Lagen är delvis dispositiv, det vill säga att den till vissa delar kan avtalas bort genom kollektivavtal. I det fall arbetstagarens rätt att påverka semesterdagarnas förläggning inte är reglerad genom avtal är det upp till arbetsgivaren att besluta om detta. Det är rimligt att arbetstagaren har möjlighet att påverka semesterns förläggning. Det kan också vara rimligt att arbetstagaren ges möjlighet att få sin önskan om semesterdagars förläggning prövad av tredje part om arbetstagare och arbetsgivare inte kommer överens. bör därför begära att regeringen tillsätter en utredning om hur den anställdes inflytande över semesterdagarnas förläggning kan stärkas.
mot · H002A366 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglering av affärstider för kvällar och . Att shoppa har blivit en utbredd livsstil och hobby som uppmuntras av massiv propaganda i form av reklam. satsades på marknadsföring i bara 2005, ungefär lika mycket som undervisningen i grundskola och gymnasium kostade . De som har råd handlar mer och mer medan allt fler har fått mycket sämre ekonomi och inte har råd att delta i köpfesten. Pressen ökar på alla, såväl rika som fattiga. Om svenskarna fortsätter handla för mer , har vi fördubblat vår konsumtion . Detta är ohållbart. Om alla konsumerade som svenskar, skulle vi redan nu behöva flera jordklot. De som redan har sina materiella grundbehov uppfyllda, blir inte automatiskt lyckligare av ännu mer pengar och prylar. Vi hetsas alltså att shoppa slut på vårt enda jordklot i en rasande fart, men vi blir inte lyckligare av det. Det finns all anledning att tänka om. En köpfri dag skulle kunna ge flera fördelar. Förutom att uppmuntra till en mer balanserad och sansad syn på konsumtion, skulle en vilodag för konsumenter, handelsanställda och butiksägare kunna bidra till förbättrad folkhälsa genom att minska den stress många lider av . De stora butikskedjorna tränger i allt högre grad ut små, fristående, lokala butiker. Dyra hyror i, allt oftare, privatägda gallerior och köpcentra, är ett problem. Därtill kommer ofta kravet att hålla sin butik öppen och sent på kvällarna. Detta är alltför ofta ett oöverstigligt hinder för egenföretagare eller butiker med få anställda. En trist och andefattig monokultur, en likriktad enfald istället för spännande mångfald, breder på så vis ut sig över landets stadskärnor och köpcentra. En skärpt lagstiftning för att begränsa affärernas öppettider skulle alltså kunna vara ett sätt att underlätta för många småföretagare. Det är sannolikt därmed även en god samhällsekonomisk investering. Små butiker har ofta närvarande ägare som bidrar till lokalsamhället i högre grad än stora butikskedjor med frånvarande ägare. En andhämtningspaus i kommersen skulle kunna bidra till att lugna ner köphetsen och frigöra tid och kraft till annat än shopping. Många svenskar konsumerar långt mer än de behöver och jorden tål, medan andra har det sämre ställt. Handla för att leva vore en bättre norm både för människor och för miljön, än att leva för att handla. En köpfri dag skulle kunna ge oss mer tid att vara annat än kunder och konsumenter, vi är vänner, föräldrar, barn, älskande, fotbollsspelare, svampplockare och mycket, mycket mer. I och är affärerna normalt stängda . Så har det varit tidigare även i , liksom i många andra länder. Det är värt att pröva att åter göra , söndagen, så köpfri som möjligt även i . Givetvis är det rimligt att vissa jourbutiker, apotek och liknande har öppet. Men stängt är . Det är också rimligt att se över hur sent på kvällarna affärer ska få hålla öppet. Därför föreslår vi att tillkännager för regeringen som sin mening att ta fram lagstiftning för att reglera affärernas öppettider enligt ovan.
mot · H002A371 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. är 2009 införlivad i den nya myndigheten (). Jämställdhetslagen har slagits samman med övriga diskrimineringslagar. Bestämmelserna som reglerar arbetet med jämställdhetsplaner och lönekartläggning har urholkats. Eftersom DO förväntas lägga tonvikten vid arbetet mot diskriminering finns risk att det proaktiva förändringsinriktade jämställdhetsarbetet kommer att begränsas. Med anledning av ovanstående bör det ske en uppföljning av jämställdhetsutvecklingen i vårt land, till exempel genom att ges i uppdrag att göra jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. Det skulle kunna vara en bas att utgå ifrån för att fatta proaktiva framtida beslut för ökad jämställdhet.
mot · H002A372 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deltidsarbete och deltidsstämpling. Att hitta ett deltidsjobb med fasta tider eller som vikarie borde uppmuntras snarare än som bestraffas. Förhoppningen är naturligtvis att anställningen förr eller senare omvandlas till en heltid. Men det är inte mycket tid för omställning. Den som vikarierar får () inte stämpla mer utan tvingas bli helt arbetslös för att på heltid stå till arbetsmarknadens förfogande. har ingen rätt att tacka nej till jobb. I väntan på heltidsjobbet är alternativet som står till buds att fortsätta hoppa in i verksamheten, men med en minimal inkomst, i värsta fall kompletterat med ekonomiskt bistånd. Att vara helt arbetslös ersätts (med en minskande dagersättning) . Men den som hittar ett deltidsjobb och därmed är deltidsarbetslös får stämpla endast . De har betalat till samma försäkring och gör förhoppningsvis samma ansträngningar att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Den som betalar till en försäkring har rätt att få ersättning när villkoren för försäkringen uppfylls arbetslöshet. En majoritet av arbetsgivarna nyanställer dessutom sällan eller aldrig arbetstagare som är . Då inser man dilemmat. Att som 55-plus bli av med jobbet och hitta ett nytt är bevisligen inte enkelt. Utbildningsmöjligheterna är klart begränsade då det inte finns någon möjlighet till studielån eftersom samhället gjort en bedömning att längre utbildning inte är en rimlig investering på grund av ålder. Man behöver då se på deltidsarbete som en möjlighet att vara kvar på arbetsmarknaden. Försäkringens regelverk bör ses över när det gäller begränsningen att en sökande endast kan få ersättning på deltid i . Och villkoren för försäkringen till deltidsarbetslösa bör bli generösare med hänvisning till att det inte ska straffa sig att ta sig ett arbete på deltid.
mot · H002A373 · 2012-10-05 00:00:00 — Bättre möjligheter till anställning för dem med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara funktionsnedsattas arbetsförmåga bättre och införa flexiblare regler för lönebidragsanställningar. Arbetslösheten i är på tok för hög. Vissa grupper, till exempel ungdomar, är extra utsatta. En annan utsatt grupp, som inte uppmärksammas lika ofta, är gruppen med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning. Att ta tillvara allas arbetsförmåga så långt det går stämmer väl överens med arbetslinjen och både den enskilde och samhället har allt att vinna på att göra så. Vi måste hitta sätt att komma framåt så att arbetslösa med nedsatt arbetsförmåga får möjlighet att ge av sin arbetsförmåga och kompenseras bättre för resten utan att arbetsgivaren behöver ta en stor risk. Även lönebidragsanställningar skulle kunna fungera bättre för fler om möjligheten fanns att efter en diagnos vara kvar på sitt ordinarie jobb och erhålla lönebidrag. Den möjligheten finns inte . Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att bättre kompensera personer med nedsatt arbetsförmåga ekonomiskt samt att införa flexiblare regler för lönebidragsanställningar i ses över.
mot · H002A375 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av sanktioner mot arbetsgivares lönestöld. Enligt flera fackförbund, till exempel Unionen, så drabbas flera unga av att de aldrig får ut sin lön eller delar av sin lön när de sommar- eller helgjobbar. Företag kan till exempel kräva att man provjobbar utan lön. Detta beteende är naturligtvis förbjudet, men det finns ingen sanktion i lagen som renderar någon påföljd för dessa företag. Därmed är lagen tandlös. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att lagstiftningen skärps så att det finns sanktionsmöjligheter utöver att man får den lön man har rätt till.
mot · H002A376 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om pendlingsstöd för unga. Ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste syften är att underlätta matchningen på arbetsmarknaden. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden kan vara att låta se över åtgärden pendlingsstöd för unga. Enligt nu gällande förordning är åtgärden bara öppen för personer som fyllt .
mot · H002A377 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utreda frågan om att reglera provanställningar. Lagen om anställningsskydd medger tillbaka en möjlighet för en arbetsgivare att pröva nyanställd arbetskraft upp . kan anställningen avslutas utan saklig grund. Denna typ av anställning har kommit att bli mer regel än undantag. Anställningsformen innebär en mycket otrygg anställning, där få vågar ställa krav på sin arbetsgivare i frågor som till exempel lön, arbetstid, arbetsmiljö och mycket mer. I förarbetena till lagen om anställningsskydd 6 § står att läsa att syftet är att pröva arbetstagare som saknar erfarenhet och är nya på arbetsmarknaden. Denna intention tas ingen hänsyn till, utan provanställningen tillämpas som en regel. Det rimliga vore att begränsa möjligheten till att provanställa till att enbart göras gällande i de fall en arbetstagare saknar erfarenhet från förvärvsarbete alltså är helt oprövad på arbetsmarknaden eller i förekommande fall är oprövad för de arbetsuppgifter som är aktuell för anställningen. Om provanställning tillämpas bör en stark begränsning i omfattning införas. Den intention och det syfte som återfinns i förarbetet bör också framgå i lagtexten. är alldeles för lång prövotid. borde räcka för att pröva den anställde. Det ligger alltför nära till hands att misstänka att det annars finns andra syften med provanställningarna. Arhe Hamednaca (S)
mot · H002A378 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målet med arbetsmarknadspolitiken ska vara arbete åt alla. Ett arbete är ett sätt att ge människor en ärlig chans, en möjlighet att förbättra sin situation. I förra valrörelsen argumenterade såväl Alliansen som socialdemokratin att minska arbetslösheten och göra fler anställningsbara. Alliansens så kallade arbetslinje stod i fokus, men hur denna skulle påverka antalet arbetslösa står höljt i dunkel. Efter valet har debattens vågor gått höga om arbetslöshetstalen, och frågan om jämviktsarbetslöshet och andra teknikaliteter har stått i fokus. Det är nu dags att slå fast att vi vill ha arbete åt alla. Ett arbete borde vara en social rättighet, från den dag man är färdigutbildad tills man går i pension. Att samhället anser sig ha råd med att hålla en smärre armé i arbetslöshet är obegripligt. Det borde istället vare det som skapar värden och ett gott samhälle. Låg arbetslöshet har sagts leda till ökad inflation. I dagens är risken för inflation betydligt mindre än den var . Därför borde målet med arbetsmarknadspolitiken vara att sätta alla människor i arbete. Den gamla idén att ekonomisk utveckling leder till ekonomisk utjämning och att fördelningsproblemen löses av sig själva har visat sig felaktig. Men att hålla människor i arbetslöshet, för att därigenom stävja inflationen, gynnar inte heller jämlikheten. Att kunna ge var och en som så önskar ett arbete, gynnar däremot det jämlika samhället. Vi socialdemokrater hävdar att det är med kunskap och inte med låga löner vi ska konkurrera i den alltmer globaliserade världen. Arbetet är, kan någon tycka, en dygd. Det är mer än så, det är en möjlighet att förbättra sin situation. Att gå till jobbet är en viktig del av livet för de flesta av oss, det ger oss mening och det får oss att umgås med många. Arbete åt alla, skulle visa vad den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken ytterst syftar till ett jämlikt och rikare . Arhe Hamednaca (S)
mot · H002A382 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att säkerställa ett humant och solidariskt flyktingmottagande i . Vid utgången av 2011 beräknade FN:organet UNHCR att 42,5 miljoner människor var på flykt till följd av pågående och nya konflikter. av dessa människor finns i utvecklingsländerna och enbart i de utvecklade. Av flyktingarna levde 15,2 miljoner med stöd av i någon form. En del fick hjälp till nystart i något land, främst . Men de flesta sökte på egen hand och bland dessa mottog den största gruppen följt av och . ingår i Schengen men ska inom den ramen verka offensivt för att utveckla en mer human och solidarisk flyktingpolitik. Självklart ska det svenska mottagandet ligga i framkant. Vi har en tradition av både solidaritet och öppenhet mot omvärlden att värna och vårda. Det svenska flyktingmottagandet har genomgått betydande förändringar . Det gäller inte minst den alltmer effektiva prövningen av asylskäl, rätten att få stanna. Detta är välkommet för det har minskat de orimligt långa tider som förut gällde när den enskilde levde i osäkerhet med långvariga tider på anläggningsboende eller hos släkt och vänner. Denna förändring minskar effekten av att någon hinner rota sig till följd av boendet och den omdebatterade rätten till så kallat eget boende. Det är bra att regeringen i budgeten lägger förslag till en rad nya förbättringar i syfte att förbättra nyinflyttade individers möjligheter i det svenska samhället. Alldeles för många människor har fastnat i ett utanförskap till följd av gamla regler, ekonomiska incitament och byråkrati. För att gå vidare och ta vara på de många möjligheter som människor bär måste staten också ta sitt särskilda ansvar för att möta tillfälliga toppar i flyktingmottagandet. Vi har sett vilka konsekvenser det annars kan få för människor och kommuner. Låt oss hoppas på en snart slut på inbördeskriget i , på frihet och demokrati. Men om de omfattande övergrepp som sker i skulle leda till en kraftigt ökad tillströmning av flyktingar från området torde det i sin tur medföra en orimlig situation för de människor som i statens ställe svarar för mottagandet i sina hem. Det riskerar leda till särskilda svårigheter för barnen i de familjer som åtar sig det nationella åtagandet för människor som söker och får en i . Bristen på bostäder gör ju att det egna boendet inte blir en verklighet för nyanlända. Det är självklart så att det blir vissa kommuner, som , vilka särskilt skulle beröras, de kommuner där släkt, vänner eller bekanta bor. Om dessa kommuner ska kunna möta de särskilda ansträngningar som följer av en eventuell snabb tillväxt av trångboddhet och av skolor m m, så krävs ett särskilt statligt ansvar utöver dagens eftersläpande effekter i skatteutjämningen. Det kan krävas nya regler, förtydliganden eller nya incitament. Regeringen bör i samråd med kommunerna ta fram särskilda åtgärder och åtaganden för att ska kunna leva upp till ett humant och solidariskt flyktingmottagande.
mot · H002A384 · 2012-10-05 00:00:00 — En rättvis a-kassa för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska vara en obligatorisk inkomstförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att a-kassan ska skötas och administreras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt. Det är dags att skapa en effektiv gemensam arbetslöshetsförsäkring och a-kassa för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalning vid arbetslöshet. Genom att låta administrera a-kassan blir den också helt opolitisk. Dagens a-kassa är tyvärr politiserad. Trots att fackförbunden själva, såväl som a-kassorna, påstår att a-kassorna är självständiga och fristående så är kopplingen till enskilda fackförbund stark. har i många fall starka kopplingar till framför allt Socialdemokraterna och nekar eller utesluter i vissa fall personer utifrån partibok. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för inkomstförsäkran ska omfattas av en gemensam a-kassa med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. A-kassan ska ses som en inkomstförsäkring och vara en del av socialförsäkringssystemet. Möjligheten att finansiera a-kassan genom skatt bör också ses över i syfte att ytterligare integrera arbetslöshetsförsäkringen som en självklar del av välfärdsstaten.
mot · H002A392 · 2012-10-05 00:00:00 — Vi socialdemokrater anser att utgångspunkten ska vara att svenska kollektivavtal ska gälla för alla som arbetar i och att konflikträtten ska försvaras. Regeringen har beslutat om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utvärdera de ändringar som gjorts i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Av utredningsdirektiven framgår att utredningen också ska överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Vi kräver dessutom att det i EU ska införas ett socialt protokoll som bättre skyddar löntagarnas rättigheter. Anställda ska ha rätt att genomföra sympatiåtgärder för löntagare i ett annat land. En sådan frihet, en så kallad femte frihet, bör gälla inom hela EU för att komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital. Under den europeiska krisen har det blivit än tydligare att arbetstagarnas rättigheter och de fackliga rättigheterna måste garanteras bättre än . När det öppnas för förändringar i fördraget vill vi därför att i fördragsförhandlingarna lyfter fram frågan om ett socialt protokoll som läggs till fördraget och tydliggör att löntagarnas rättigheter är överordnade EU:s ekonomiska friheter. Enligt undersökning av forskaren , vid .