mot · H002Ub3 · 2012-11-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:30 Forskning och innovation 3Ökad jämställdhet för högre kvalitet3 8.1Skolornas huvudmän och den vetenskapliga forskningen12 8.2Förlängd utbildning för förskollärare och lärare i fritidspedagogik13 12Forskning för ekologiskt hållbar utveckling16 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa instruktionerna för de tre forskningsråden samt och tydliggöra kraven på att man ska arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska göra en grundlig översyn av kvalitetsindikatorerna i resursfördelningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska inhämta godkännande innan man inför ett storskaligt nationellt system med peer review för fördelning av direkta anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationell rekrytering av framstående forskare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktning och finansiering av strategiska innovationsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktning och förstärkning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kapitalförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovativ upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med ett förslag om förändring av högskoleförordningen som innebär att samtliga som antas till forskarutbildning också anställs som doktorander. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om program med mötesplatser för forskning och yrkespraktik och med incitament för forskningsfinansiering från skolornas huvudmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusforskningen bör uppmärksammas mer i den nationella forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare av anslag bör gå till utlysningar för genusforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att av medel bör användas för att utlysa ytterligare sex genusprofessurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma till med ett förslag på hur fortlöpande utvärderingar av stödet till utvecklingsforskningen skulle kunna organiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om livsstilsförändringar för minskad klimatbelastning. 3Ökad jämställdhet för högre kvalitet Utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. Vi vill därför kraftigt förstärka arbetet för en mer jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i akademin, bara då kan allas kompetens tas till vara fullt ut. Så ser det inte ut . Kvinnor och män har olika villkor för att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Det är ett brott mot de värden forskningssamhället bygger på och en misshushållning med resurser. Om ska vara en framstående forskningsnation krävs en mer jämställd akademi där såväl mäns som kvinnors kompetens tas till vara. Slutsatsen som Delegationen för jämställdhet i högskolan drar är att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller planmässighet, långsiktighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Utvecklingen mot en jämställd akademi går mycket långsamt. Problemet kommer inte lösa sig bara med hjälp av tiden. Det behövs större ansträngningar och en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi. Vad som ovan anförts om jämställdhet i akademin bör som sin mening ge regeringen till känna. I talar man ofta om the leaky pipeline, en metafor som används för att illustrera att kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet under hela vägen upp genom forskningshierarkin, från grundutbildningen och upp till professor. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna i kvinnor. Det ger en ökning . En ökning med . Men den hastigheten kommer det att ta nästan tre decennier innan vi når en numerärt jämställd akademi. Inom teknik och naturvetenskap pekar prognoser rentav på att andelen professorer som är kvinnor riskerar att minska. Utvecklingen går uppenbarligen för långsamt, eller till och med inom vissa områden åt fel håll. Vi vill därför förbättra uppföljningen av rekryteringsmålen avseende professorer. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska utgå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Jämställdhetsbonus ska vara 2014, 2015 respektive 2016. Jämställdhetsbonusen bekostas genom omfördelning av anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet 20142016. Vad som ovan anförts om jämställdhetsbonus bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag för ökad jämställdhet är långt från tillräckligt och regeringen bör återkomma till med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Det är uppenbart att nuvarande system inte håller tillräckligt hög kvalitet. Rapporten , en utvärdering av excellenssatsningarna, visar att den snäva definitionen av excellens gynnat manliga forskare och haft starka negativa effekter på jämställdheten. Enligt rapporten har mellan en halv och på detta sätt omfördelats från kvinnor till män. Jämställdhet i akademin handlar således också om att utveckla kvalitetsbegreppet. Sammansättningen i bedömargrupper inom forskningsråd har visat sig vara viktig för vad som bedöms vara hög kvalitet inom forskning. En rapport från , Kollegial bedömning av vetenskaplig kvalitet en forskningsöversikt, pekar på att vad som betraktas som vetenskaplig kvalitet varierar stort mellan discipliner och bedömare. Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste därför beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Vi vill därför skärpa instruktionerna för de tre forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt och tydliggöra kraven att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. De ska alla ha jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens rörande jämställdhet som forskningsområde, verka för att genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. Vi föreslår därtill att forskningsråden och får ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelning av forskningsmedel inklusive excellenssatsningar och motsvarande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma till med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör också ge i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det krävs ökade ansträngningar för en mer jämställd akademi. Jämställdhet är en avgörande fråga för akademins legitimitet som samhällsbärande institution och, i förlängningen, för det svenska samhällets utveckling och konkurrenskraft. väckte 2002 frågan om hur de fasta forskningsresurserna ska fördelas till universitet och högskolor när vi i en motion till föreslog att principerna för resurstilldelningen borde utredas. Förslaget ledde till att en utredning tillsattes och i slutbetänkandet Resurser för kvalitet (SOU 2007:81) lämnas förslag till ett nytt system för fördelning av de fasta forskningsresurserna. Förslaget i korthet är att varje högskola ska tilldelas en basresurs baserad på antalet studenter på grundnivå och avancerad nivå och övriga medel fördelas utifrån indikatorerna kvalitetsutvärderingar, fältnormaliserade citeringar, externa medel, antal disputerade lärare och antal kvinnliga professorer. Störst vikt i detta system skulle kvalitetsutvärderingarna få och de skulle utgöra indikator för av de fördelade medlen. 2008 tog regeringen delar av utredningens förslag och utformade ett nytt resursfördelningssystem. Modellen innebär att nya medel fördelas och att av de befintliga anslagen omfördelas utifrån de kvalitetsindikatorer som beslutats. Regeringen har låtit f.d. universitetskansler följa upp och utvärdera systemet. Han lämnade rapporten resurstilldelning för universitet och högskolor (U2011/7356/UH). Hälften av de konkurrensutsatta anslagen ska fördelas utifrån indikatorn externa medel, vilket är ett mått på hur mycket pengar till forskning som flyter in från utomstående källor. Ingen hänsyn tas till att skillnader i lärosätenas nuvarande storlek, som har historiska orsaker, gör att de har olika förutsättningar att ansöka om externa anslag. Inte heller spelar det någon roll att tillgängliga medel att söka skiljer sig åt beroende på vetenskapsområde. Det finns exempelvis mindre pengar att söka för humanistisk forskning än för medicinsk dito. har alla externa medel ingått i indikatorn. Det innebär att medel som har sökts och erhållits i konkurrens med andra forskare efter oberoende vetenskaplig prövning har jämställts med intäkter från uppdrag och avgifter. kritiserar detta i sin rapport och föreslår att endast bidragsintäkter ska räknas in i indikatorn. Intäkter från uppdragsforskning och uppdragsutbildning ska i stället räknas i en ny indikator som mäter samverkan med det omgivande samhället. Regeringen tar i propositionen fasta på kritiken att avgiftsintäkter inte ska kunna räknas in, men fortsätter att premiera uppdragsforskningen inom indikatorn för externa medel. Ändå inför man en ny utgiftspost inom forskningspolitiken där , utanför det ordinarie resursfördelningssystemet, i samverkan med FAS och Formas ska fördela medel som premierar samverkan med det omgivande samhället utifrån ett ansökningsförfarande. Uppdragsforskning kan i och med detta premieras dubbelt. Den andra hälften av de direkta anslagen till universitet och högskolor, som ska fördelas i konkurrens, ska bestämmas med hjälp av områdesjusterad vetenskaplig produktion och fältnormaliserade citeringar av publikationer i databasen of Science. Denna databas har dock dålig täckning när det gäller humaniora och samhällsvetenskap. Dessa områden missgynnas därför i regeringens modell. Detta har kritiserats och föreslog därför att man bygger ut den svenska databasen för att kunna lagra alla publikationer från lärosätena, för en mer rättvis modell . Om detta löser problemen återstår att se, men det går inte att komma ifrån att kvalitetsindikatorn kommer att fortsätta att leda till olyckliga resultat i närtid. anser inte att de kvalitetsindikatorer som används är tillräckligt träffsäkra för att på ett tillfredsställande sätt mäta kvaliteten i högskolornas forskning. Att använda dessa bristfälliga indikatorer för att fördela om en allt större andel av forskningsresurserna är riskabelt. Bredden och mångfalden i forskningen kan drabbas negativt. I resursutredningen (SOU 2007:81) föreslogs att antalet kvinnliga professorer skulle påverka resursfördelningen vilket åter bör tas i beaktande och utvecklas tillsammans med andra mått på jämställdhet. Det kan vidare handla om ett kriterium på lärosätenas förmåga att ställa nya frågor och sätta forskningsagendan inom ett eller flera forskningsområden. Ett annat kriterium borde vara hur väl forskarutbildningen fungerar. Ytterligare ett skulle kunna vara om det finns en gemensam vision vid lärosätena och hur den får genomslag i forskningen bl.a. i form av tvärvetenskaplighet. Utredningen bör också överväga hur en del av forskningsresurserna kan vara behovsstyrda. I det föreslagna resursfördelningssystemet finns inga incitament till nyskapande forskning eller utrymme för risktagande. Det kan därför behövas ett särskilt stöd till ämnen och miljöer m.m. som har potential att utvecklas. Vidare bör det tas fram en mer färdigformulerad modell för hur samverkan med det omgivande samhället ska premieras. I detta bör inte enbart samverkan med näringslivet avspeglas, utan även samverkan med samhället i stort. Exempelvis kan det handla om att premiera högskolor som genom forskningsprojekt driver på samhälleliga diskussioner som leder till nytta som inte kan mätas i kronor. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ska göra en grundlig översyn av kvalitetsindikatorerna i resursfördelningssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår att ett storskaligt nationellt system med peer-review ska användas som verktyg för att fördela de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning . Vi är skeptiska till detta förslag. Vi ser att peer-review, som har sin styrka i ämnesvisa värderingar och kvalitetsgranskning av projekt och artiklar, har dålig precision och kan bli direkt vilseledande när man jämför hela lärosäten. De skulle också mobilisera stora mängder internationella forskare och bli mycket kostnadskrävande. En stor del av remissopinionen, inklusive flertalet av de stora universiteten, var också negativ. En hög kostnad kan självklart vara värd att bära om man tror att resultatet och tillförlitligheten vida kommer överstiga kostnaden. Det finns dock mycket få tecken på att så skulle vara fallet. Vi ser, tvärtemot regeringens uttalade vilja, en risk för ökad konservering och inte alls att ett storskaligt nationellt system med peer-review skulle bidra till djärvare och mer nydanade forskning. Därtill finns en risk att peer-review motverkar en jämställd fördelning av forskningsmedel. Det är troligt att meritokratiska principer, dvs. att man beaktar meriter som kan mätas på ett någorlunda objektivt sätt, gynnar en mer jämställd fördelning mellan män och kvinnor. Peer-review är inte ett sådant system, särskilt inte i jämförelse med att ge publiceringar och citeringar, naturligtvis med adekvat områdesomräkning, en stor tyngd i bedömningen av forskning. Flera lärosäten har använt peer-review i syfte att kvalitetsbedöma den egna forskningen. Dessa processer har lett till ökad dialog och samarbete inom lärosätet och på så sätt varit kvalitetsutvecklande. Det är dock inte detsamma som att ett nationellt storskaligt system med peer-review skulle vara bra för vare sig utveckling av forskningen eller som ett verktyg för rankning av hela lärosäten och fördelning av forskningsmedel därefter. Stora förändringar av hur kvalitet mäts i det svenska forskningssystemet bör vara väl underbyggda. Stora förändringar bör också vara långsiktigt hållbara vilket i sig kräver överenskommelser över de politiska gränserna. Det är viktigt att forskningen vet vilka långsiktiga spelregler den har att förhålla sig till. Regeringen aviserar nu en utredning med syfte att ta fram ett förslag till storskaligt nationellt peer review-system. Ett sådant system bör inte införas utan att först föreläggas för avgörande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi är positiva till propositionens satsning på yngre toppforskare. Däremot tror vi inte att regeringens utformning av satsningen på internationella toppforskare kommer att ge de resultat man vill ha. Om det är framtidens yngre toppforskare man vill rekrytera är vi också övertygade om att de studieavgifter som regeringen infört för internationella studenter får negativa konsekvenser. Det har lett till att mycket färre studenter söker sig till . Där förlorar vi också potentiella unga forskare som kan tänka sig att vara kvar och börja forska. Satsningens utformning riskerar att leda till att man rekryterar gårdagens män. Vi tror att man i stället ska satsa på generellt goda forskningsmiljöer. De pengar som regeringen satsar anser vi att man borde ha lagt på ökade direkta anslag till universitet och högskolor. Vad som här har anförts om internationell rekrytering av framstående forskare, bör som sin mening ge regeringen till känna. De budgetmedel som föreslås för regeringens förslag till internationell rekrytering av framstående forskare, bör i stället gå till ökade direkta anslag till universitet och högskolor. Detta bör besluta. Det tilltagande globala konkurrenstrycket tvingar att snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Regeringens forsknings- och innovationsproposition innehåller en del bra separata förslag för att främja ett innovativt näringsliv. Propositionen har emellertid en rad brister. Vad som framför allt saknas är en sammanhållen strategi för att främja ett innovativt näringsliv. Det saknas t.ex. en tydlig brygga mellan de strategiska forskningsområdena och innovationspolitiken. En annan stor brist är att propositionen i princip inte berör frågan om näringslivets kapitalförsörjning. Vidare saknas strategier för hur offentlig upphandling kan användas som ett innovationsfrämjande verktyg. har i flera omgångar haft olika bransch- och samverkansprogram tillsammans med näringslivet och andra aktörer. Utvärderingar har visat att flera av dessa program nått bra resultat. finns även strategiska innovationsprogram. I budgetpropositionen anslog regeringen medel för dessa nya program. I vår budgetmotion (2012/13:Fi250) anslog vi, utöver regeringens förslag, till för detta ändamål. I forsknings- och innovationspropositionen beskriver regeringen närmare utformningen av programmen. I propositionen slår regeringen fast att man inte avser att bestämma vilka områden som kan bli aktuella. välkomnar detta nya näringspolitiska instrument, men vi menar att programmen bör inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: i) klimatutmaningen (miljö och energi), ii) den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och iii) globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Vad som ovan anförs om inriktning och finansiering av strategiska innovationsprogram bör som sin mening ge regeringen till känna. Holdingbolaget uppgift är att företräda svenska staten som ägare i industriforskningsinstituten. äger och förvaltar statens aktier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning. Föremål för bolagets verksamhet ska vara att främja ändamålsenlig struktur för och långsiktig kompetensutveckling inom industriforskningsinstitut till stöd för det svenska näringslivets utveckling inom strategiskt viktiga områden. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel till för att bygga upp ett processutveckling och katalys. I forsknings- och innovationspropositionen beskriver regeringen närmare hur man ser på dess verksamhet. välkomnar denna satsning. Vi vill också stärka industriforskningsinstitutens verksamhet med fokus på miljöteknik och innovation. Därtill vill vi stärka deras verksamhet vad gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar. I vår budgetmotion avsatte vi därför mer än regeringen till . Vad som ovan anförs om inriktning och förstärkning av bör som sin mening ge regeringen till känna. För en innovationsdriven tillväxt är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Det är därför anmärkningsvärt att regeringens forsknings- och innovationsproposition är helt tom på förslag och strategier på detta område. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Flera utredningar, bl.a. en rapport från , har noterat att det finns vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till. En annan brist är att det saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling det som brukar benämnas som dödens dal. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser, vilket knappast är kostnadseffektivt. Sammantaget innebär detta ett slöseri med offentliga medel som risken för inlåsningseffekter är uppenbar. Mot denna bakgrund föreslår att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. Vad som här anförts om kapitalförsörjning bör som sin mening ge regeringen till känna. Därtill föreslår vi att ett avdrag för forskning och utveckling (FoU) införs för små och medelstora företag. Detta förslag presenteras i vår budgetmotion, 2012/13:Fi250. Ett annat område som helt saknas i regeringens forsknings- och innovationsproposition är innovativ upphandling. Den offentliga sektorn upphandlar tjänster och varor och gör investeringar för ca . Förutom den svenska marknaden finns även en europeisk marknad och detta innebär stora affärsmöjligheter för landets företag. Offentliga behov av varor och tjänster har stor och ibland avgörande betydelse för utvecklingen av nya marknader för varor och tjänster. Innovativ upphandling innebär att det i en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som erfordrar en viss FoU-insats. Den offentliga upphandlingen måste bli strategiskt innovationsorienterad både för produkter och för tjänster. har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekom ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minska riskerna som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som kan hämma upphandlingar av innovativa lösningar. Detta tänkande ligger helt i linje med politik på detta område. Offentliga aktörer kan på så sätt använda sin upphandling för att driva utvecklingen framåt när det gäller FoU, innovationer och teknikutveckling. I vår budgetmotion anslog vi därför till för detta ändamål. En förbättring enligt ovan vad gäller innovativ upphandling bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Svensk forskning utförs till stor del av doktorander vid våra lärosäten.