mot · H002MJ425 · 2012-10-03 00:00:00 — Bra mat för välfärd och jobb Bra mat för välfärd och jobb5 Tillsatser och andra ämnen i mat7 Svensk matproduktion i internationell konkurrens13 Fiske i tredje land19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en nationell långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den ska anpassas till klimatförändringarna och våra nationella och internationella klimatåtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska initiera branschsamtal i syfte att komma överens om att förbättra informationen på matförpackningarna i fråga om tydlighet, läsbarhet och begriplighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning som granskar vilken vetenskaplig grund samhället har i rådgivningen till konsumenter om matens hälsovärde och vilka metoder som prövats i andra länder samt föreslår ett nytt svenskt system för tydligare märkning av matens hälsovärde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för den nya EU-lagstiftningen bör förtydliga var på förpackningen märkningen av matens näringsvärde ska finnas och hur den ska vara utformad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt mål om att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska bestå av ekologiska varor 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statlig upphandling av mat ska inriktas mot minskad klimatpåverkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en plan för att uppfylla kravet på att halvera kassationen av livsmedel . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att analysera möjligheten att ändra märkningen bäst före till minst hållbar till samt driva frågan i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska granska skälen till att av den färska frukten och de färska grönsakerna slängs bort innan de når slutkonsumenterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i nära samarbete med branschen bör ta fram nya regelverk för vilken information, t.ex. om råvarornas ursprung, som restaurangkunder ska ha rätt att kräva. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör granska omfattningen av användningen av falska beteckningar, t.ex. för fiskarter eller köttprodukter, på restauranger och föreslå åtgärder som skyddar konsumenterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som serveras mat på sjukhus, skolor eller äldreboenden ska ha rätt till rättvisande information om maten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på forskning kring hur vi utvinner fosfor ur avloppsslam, vilket på grund av höga halter av farliga kemikalier i mindre utsträckning kan användas för gödselmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning kring hur man kan avvattna rötat naturgödsel för att göra det till ett mer attraktivt gödselmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att djurtillsynen på bör förstärkas och finansieras genom en kontrollavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att distriktsveterinärerna och smittskyddet ska göras till en angelägenhet för det allmänna igen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en minskad antibiotikaanvändning inom EU genom bättre, jämförbar statistik över hur mycket antibiotika som används i djuruppfödning som ett första steg för att slå fast minskningsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera åtgärder för att hejda spridningen av dvärgbandmasken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska besluta och effektuera den handlingsplan mot EHEC som tagits fram av flera myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sätta ett nytt mål att av jordbruksmarken ska vara ekologiskt certifierad till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att arbeta för stimulans av ökad odling av proteingrödor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen nu inom EU bör framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU ska arbeta för ökade krav på redskap som förhindrar bifångster i fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalisering av förvaltningen av fiskbestånden och att regeringen bör sträva efter att i EU skaffa mandat för regionala beslut i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett dumpningsförbud i det pelagiska fisket (t.ex. sill och makrill) och för övriga arter diskutera fram ett utökat regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen särskilt behöver beakta det småskaliga fiskets villkor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s fiskeavtal med tredjeland, s.k. partnerskapsavtal om fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett regelverk som styr fisket så att för stor bifångstandel av en hotad art begränsar möjligheten till fiske av målarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge en eller flera myndigheter i uppdrag att granska förutsättningarna för fisketurism i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör agera starkt för att få till stånd en förvaltningsplan som reglerar fisket av hälleflundra och arbetar för ett stopp för ålfisket i hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för vattenbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör stimulera näringens arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta med att stödja småskalig livsmedelsförädling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla hanteringen av björnkött. 1 Yrkande 6 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 29 hänvisat till NU. Bra mat för välfärd och jobb Vad vi äter påverkar vår hälsa och vårt välbefinnande. Maten är därför en viktig del av vår välfärd. Hur maten produceras ger effekter på ekonomi, miljö och klimat. Jordbruket i står för arbetstillfällen i områden där andra jobb är svåra att få. Eftersom vi vill utveckla välfärden är det naturligt att vi också arbetar med att få högre kvalitet på maten. En politik för mat och livsmedel kan också bli en del i vår miljöpolitik. Jordbrukets klimatpåverkan måste minska och det kan vi åstadkomma genom att ställa om till ett mer hållbart jordbruk. Vi menar att vägen dit går både via hur maten efterfrågas och hur produktion och försäljning regleras av lagar och regler. Om konsumenterna ska kunna efterfråga högre kvalitet måste de få rätt information om vad maten innehåller, hur den har tagits fram och varifrån den kommer. Vi tror att en stark svensk primärproduktion av livsmedel är väsentlig för att nå detta. Men då måste det svenska jordbruket klara två stora utmaningar: dels att kunna delta i en allt tuffare internationell konkurrens, dels att minska sin klimatpåverkan och hantera ett förändrat klimat. Vi vill i denna motion koppla ihop konsumentpolitik, jordbrukspolitik och miljöpolitik och sammanfatta vårt partis politik på matområdet. Motionen tar upp en del av vår politik och den bör ses tillsammans med socialdemokraternas näringspolitik och transportpolitik för jobb och företagandet inom livsmedelsföretag och jordbruk. Men långsiktigt behöver en övergripande och långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den ska anpassas till klimatförändringarna och våra nationella och internationella klimatåtaganden. Det handlar om att ta fram politiska åtgärder och strategier för utveckling av näringen, att tillvarata konsumenternas intressen och att diskutera den svenska sårbarheten. En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Vi vill äta mat som är bra för oss, som är god och som är enkel att laga. Många familjer som har stressade scheman i vardagen för att t.ex. hinna till sina barns aktiviteter tvingas till mer halvfabrikat eller snabbmat på restaurang. Enklare inköp med färdiga matkassar är också ett fenomen som dyker upp mer och mer. Ju mer maten är avidentifierad desto högre krav på lågt pris ställer vi. Men de som får mer information om matens ursprung, innehåll och kvalitet är beredda att betala mer. Inte minst gäller det vilken miljöpåverkan maten har. Det är viktigt att informationen på förpackningarna om matens innehåll, näringsvärde och ursprung är tydlig, läsbar och begriplig. Vi menar att regeringen ska initiera en granskning av matförpackningarna på den svenska marknaden för att se om de uppfyller lagkraven på märkning och information. Regeringen bör också initiera branschsamtal i syfte att komma överens om att förbättra informationen på matförpackningarna avseende tydlighet, läsbarhet och begriplighet. ökade totalkonsumtionen per person och år av mjöl och gryn till , av kött till , av köksväxter till och av frukt till . Det framgår av statistik från Jordbruksverket.1 minskade konsumtionen av mjölk (från 185 till per person och år). Också konsumtionen av matfett minskade (från knappt per person). har köttkonsumtionens påverkan på klimatet uppmärksammats. Köttkonsumtionen har ökat dramatiskt i västvärlden och också i . Konsumtionen av färskt kött ökade mellan 1990 och 2010.2 Globalt orsakar köttproduktionen större utsläpp av växthusgaser är transportsektorn.3 För ett hushåll utgör maten på tallriken en tredjedel av hushållets klimatpåverkan och en stor del av denna kommer från köttet. En vegetarisk måltid halverar dess klimatpåverkan. För det första går det åt mycket större mängd odlingsmark för att få fram kött än om vi skulle äta samma näringsmängd från växtriket. Odlingen kräver gödselmedel som påverkar klimatet, djuren släpper ut klimatpåverkande metangas och uppfödningen kräver mycket transporter. Nötköttet påverkar klimatet mer än andra sorters kött. Men uppfödningen av kyckling och gris sker på spannmål som vi själva skulle kunna äta. Kor och får är också viktiga för den biologiska mångfalden eftersom de betar på ängsmarker. Dessutom är det rimligt att vi utnyttjar den uppfödning av nöt som sker som ett resultat av produktionen av mjölk och mejeriprodukter (det föds ju lika många tjurkalvar). Forskningsrapporter i visar också att svenskt kött ger lägre utsläpp av växthusgaser än köttproduktionen i många andra länder.4 Enligt preliminär statistik fortsatte konsumtionen av kött att öka i även . När konjunkturen vände och priserna steg igen så ökade inte köttpriserna lika mycket. Detta tyder enligt på att pris- och inkomstförändringar har påverkat köttkonsumtionen mer än till exempel klimatdebatten. Men hur konsumtionen hade sett ut om vi inte haft en klimatdebatt, det vet vi förstås inte.5 Samhällets kostnader för ohälsosam mat växer. Som exempel säljs blodfettssänkande läkemedel för per år.6 Det är också tydligt att det finns ett samband mellan ohälsosam mat och socioekonomisk bakgrund samt utbildningsbakgrund. Det visar en forskningssammanställning som , , har gjort.7 Lågutbildade med dålig ekonomi äter mer ohälsosam mat och lider oftare av fetma. Det finns också ett samband mellan ogynnsamma socioekonomiska förhållanden i barndomen och ohälsa senare i livet. Därför är det självklart ett politiskt uppdrag att arbeta för att medborgarna äter mer hälsosamt. I infördes en skatt på alla livsmedel med mättat fett med per kilo fett. Skatten är ett styrmedel för att minska fettkonsumtionen. Även skatt på socker ska införas . Vi menar att vi noggrant måste följa utvecklingen i för att se vilka effekter dessa styrmedel har fått. Många debattörer i menar att skatten får en socialt snedvriden påverkan, och när denna motion skrivs så ifrågasätts båda skatterna av flera partier inför en kommande skatteuppgörelse.8 Att beskatta ohälsosamma produkter gör vi ju redan i genom tobaks- och alkoholskatt. Vi måste självklart också arbeta med bättre information och regleringar för att nå målen. Kunskapen om problemen måste också stärkas i skolan. För oss är det viktigt att också få fram mer kunskap om hur konsumtionsmönstren i olika grupper i samhället ser ut. Det är viktigt som underlag för att kunna bedöma risker med till exempel livsmedelstillsatser och andra ämnen i mat. Tillsatser och andra ämnen i mat En mängd tillsatser används i maten för att den t.ex. ska se bättre ut, få rätt konsistens och smaka bättre. Utvecklingen och uppfinningsrikedomen går snabbt och vi är oroliga för att kontrollen av dessa ämnens hälso- och miljöeffekter inte hinns med. I några fall vet vi redan att de inte är nyttiga. Dessa tillsatser anser vi bör förbjudas så snabbt som möjligt. För andra ämnen finns en osäkerhet och då menar vi att försiktighetsprincipen bör gälla. Producenterna har ett stort ansvar att oftare avstå. När det gäller azofärgämnen och transfetter så har redan tillkännagett för regeringen behovet av regleringar. har tagit fram ett förslag om reglering av transfetter som ligger i linje med den reglering som redan införts i Danmark.9 Vi utgår från att regeringen skyndsamt bereder förslaget. Vi menar att bör ha rätt att förbjuda ämnen som svenska myndigheter bedömer som hälsoskadliga utan att detta går emot reglerna om den gemensamma marknaden i EU. Detta eftersom till exempel konsumtionsmönster kan skilja sig stort mellan medlemsländerna och för att det ska vara möjligt för ett enskilt medlemsland att prioritera folkhälsan högre. En möjlighet som bör analyseras är en svensk märkning av livsmedel som är fria från onödiga tillsatser. Antingen initieras en sådan märkning som ett enskilt initiativ (som t.ex. Äkta vara) eller från statliga myndigheter. Konsumenter ska kunna ha kontroll över sin situation. Det menar vi är frihet att välja. Att genom sin konsumentmakt ha möjlighet att påverka matens ursprung och kvalitet. Men för det behövs politik. Det handlar om att hitta redskap som gör det enklare för konsumenterna att förstå vad det är de köper och värdera det. På så sätt går politik och konsumentmakt hand i hand. Maten har blivit billigare. Enligt en rapport från har matpriserna stigit jämfört med men konsumentprisindex har stigit med 36 procent.10 Maten står för en mindre del av våra utgifter än den gjorde men har andelen av vår hushållskassa som används till mat varit relativt oförändrad.11 I den allt tuffare konkurrenssituation som prispressen skapar är vi oroliga för att den fått effekter på matens kvalitet och på den information som konsumenter får. Här behövs politiska redskap. Vi menar att informationen till konsumenterna generellt måste bli tydligare. Systemet med E-nummer är en kod som är obegriplig för de flesta konsumenter. Ett enhetligt system i EU är något positivt som underlättar för konsumenter men information om syftet med de olika tillsatserna och de risker för t.ex. allergier som vissa tillsatser är förknippade med anges inte. Det handlar om att underlätta för konsumenterna att göra sunda val. Nyckelhålsmärket är en bra idé. Vi tror att det går att utveckla detta koncept och skulle vilja utreda en märkning som tydligare anger varans innehåll av fett, socker, salt etc. Vi vill tillsätta en utredning som granskar vilken vetenskaplig grund samhället har i rådgivningen till konsumenter, vilka metoder som prövats i andra länder och föreslår ett nytt svenskt system för tydligare märkning av matens hälsovärde. Ett system som bör finnas med i utvärderingen är det brittiska systemet med trafikljus-symboler som anger om maten är hälsosam eller inte. Vi tror att det också tydligare i lagstiftningen bör anges hur och var den nuvarande märkningen av näringsvärde sker. Vi menar att det är väsentligt var på förpackningen märkningen sitter så att konsumenten lätt kan hitta den och hur stora och tydliga bokstäver texten har så att alla kan läsa. Nya EU-regler träder snart i kraft men vi anser att det inom ramarna för dessa går att utveckla systemet och gå före i många fall. Den socialdemokratiska regeringen föreslog ett mål för ekologisk produktion och konsumtion som antogs av 2006. Och vi menar att målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010 har haft betydelse för att stimulera den offentliga sektorns arbete med att öka andelen ekologiska livsmedel. fortsätter den offentliga sektorns inköp av ekologiska livsmedel att öka. Av kostnaderna för livsmedel i kommuner och landsting 2010 kom från inköp av ekologiskt. 2006 var den andelen . Bästa län i var som hade ekologiska livsmedel.12 konstaterar att den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Det har gjort att marknadsförutsättningarna för ekologiska produkter stabiliserats och skapat ett bredare utbud av produkter och bättre tillgänglighet.13 Det finns en stark politisk vilja i många kommuner och landsting för en ökad ekologisk konsumtion. Fler och fler beslutar om egna skärpta mål för upphandling. Vi menar att det finns flera anledningar att fortsätta att arbeta med ett nationellt mål men det måste paras med styrmedel, främst åtgärder inom EU:s landsbygdsprogram för att stödja ekologisk odling. Vi menar att ett nytt mål måste sättas för en offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel trots att många landsting och kommuner fortfarande har långt kvar till 2010-målet. Vi vill att ska vara ekologiskt till 2020. Vi vill använda upphandlingen till att minska den klimatpåverkan som vår livsmedelskonsumtion orsakar. Om vi vill minska jordbrukets och klimatpåverkan är en minskad köttkonsumtion en bra väg att gå. , största upphandlingsenhet för livsmedel, har beslutat att endast köpa ekologiskt kött. Det minskar kommunens klimatpåverkan både genom att det kött kommunen köper har mindre klimatpåverkan och genom att kommunen minskar sin köttkonsumtion för att klara budgeten eftersom det ekologiska köttet är dyrare. har bidragit mycket positivt för att ge kommuner möjlighet att upphandla kött där uppfödningen använt striktare djurskyddsregler. Detta har lett till flera konflikter i domstol mellan leverantörerna och kommuner. Men kommuns seger i domstol, där kommunen fick rätt att hävda motsvarande svenska djurskyddsregler som krav i upphandlingen, har lett till en positiv öppning som vi tror kan påverka mycket. Vi tror att offentlig sektor här måste ta ett större klimat- och miljöansvar i upphandlingar. Det kan handla om att införa vegetariska måltider en eller och att utforma och servera maträtter där en mindre mängd kött används. Även staten måste ta sitt ansvar. Vi menar att den statliga upphandlingen av mat måste inriktas på minskad klimatpåverkan. Ett bättre stöd behövs till de kommuner och landsting som har en ökad vilja att upphandla ekologiska livsmedel och livsmedel producerade med god miljöhänsyn och gott djurskydd. Upphandlingsreglerna är snåriga och flera kommuner har fått problem. har en viktig uppgift att stödja kommunerna. är ett bolag som samägs av stat och näringsliv. Vi menar att eftersom behovet av dess råd och stöd ökar behöver verksamheten utökas och utvecklas. vill vi se över om den form som rådgivningen nu bedrivs i är den bästa eller om vi behöver andra verktyg för att förstärka den politiska styrningen av den offentliga upphandlingen. Men vi menar också att de svenska upphandlingsreglerna behöver ses i ett europeiskt perspektiv. Hur har andra länder tolkat den gemensamma lagstiftningen? Det kan också vara fråga om spårbarhetssystem som underlättar i upphandlingarna, kan staten hjälpa till där för att stödja kommuners och landstings vilja till hållbar upphandling? Föräldrar som köper mat till sina småbarn är bland de mest noggranna konsumenterna. De ställer höga krav på kvalitet och säkerhet. Föräldrar som själva lagar sina barns mat har bättre kontroll över vilka råvaror maten innehåller. Men producenterna av den färdigproducerade barnmaten, halvfabrikat och helfabrikat har förstås ett extra stort ansvar att hålla vad de lovar. Vi menar att samhället måste kunna ställa högre krav på att mat som marknadsförs för konsumtion av små barn är hälsosam och nyttig. Nya EU-regler är på väg som innebär strängare krav. Beroende på hur slutresultatet blir vill vi överväga tuffare svensk lagstiftning. Vi är oroade för den allt aggressivare marknadsföringen som motverkar hälsomål och klimatmål. Vi påverkas att handla mer än vi kanske behöver, ofta produkter som leder till ohälsa vid en alltför frekvent konsumtion. Vi anser att det är olämpligt med reklam för produkter med mycket socker och fett direkt riktad till barn. Även om en viss egenvård i branschen har skett, så ser vi det som en viktigt politisk uppgift att bevaka detta område för att se att branschen har ett etiskt förhållningssätt som är rimligt. Konkurrenssituationen i den svenska livsmedelssektorn har förbättrats till gagn för konsumenten. Men vi är fortfarande oroliga för att några stora koncerner kontrollerar marknaden. Det som framförallt har blivit ett problem är den dåliga konkurrensen för offentlig sektor som köper in stora mängder till skolor, äldreboenden och sjukhus. Möjligheten för det offentliga att aktivt styra mot mat som producerats mer hållbart har minskat genom dessa koncerners agerande. Detta tar bort ett viktigt politiskt redskap och därför måste vi politiskt arbeta för ökad konkurrens. Enligt statistik från är den mängd matavfall som slängs direkt av livsmedelsindustrin i ca och av grossister och butiker ca , dvs. I pågår en intensiv diskussion kring kassation av livsmedel. Kassationen av livsmedel ligger högre i EU generellt än i . per person slängs. Ett huvudförslag från parlamentet är att halvera kassationen . Det finns en tydlig uppmaning om att medlemsländerna ska ta initiativ till att förbättra livsmedelskedjans effektivitet samt ta itu med kassationen av livsmedel längs med hela försörjningssidan. Det är allvarligt att vi i slänger bort mat till ett värde av , det innebär att vi slänger bort mat per person och år. Det finns väldigt många aktiviteter som kan genomföras för att också ska bidra med radikala minskningar av slöseriet . Vi menar att behöver en plan för att uppfylla målet att halvera kassationen av livsmedel . Speciellt allvarlig är uppgiften att av den färska frukten och de färska grönsakerna slängs bort innan de når slutkonsumenterna. Vi menar att vi måste granska skälen till detta och tillsammans med branschen och forskningen diskutera fram åtgärder. Ett annat problem är den övertro som finns bland konsumenterna på märkningen med bästföredatum. Väldigt mycket mat slängs bort helt i onödan när konsumenterna tror att livsmedel är otjänliga som en följd av bästföredatum på förpackningarna. Mycket talar för att en reform som syftade till att öka kvaliteten leder till att människor slänger helt duglig mat.