mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — I det långsiktiga målet att länder ska bli oberoende av bistånd är det givet att insatser som bidrar till en god ekonomisk utveckling är avgörande för en framgångsrik fattigdomsbekämpning. Vi ser därför positivt på insatser som kan gynna god handel, ett fördelaktigt ekonomiskt klimat och motverka korruption. Det kan även handla om utbildning i företagande för att stimulera människor att starta företag och att förstärka goda företagarinitiativ. För att en ekonomisk utveckling ska gynna ländernas medborgare är det väsentligt att en god ekonomisk utveckling går hand i hand med utvecklandet av en demokratisk statsapparat och respekt för mänskliga rättigheter. I den sortens arbete är det dock viktigt att skilja mellan grundläggande mänskliga rättigheter och demokratiska principer och att gå in och detaljstyra länders politiska inriktningar, till exempel med att överföra svensk abortpolitik och genuspedagogik. Vi menar också att det behövs tydligare riktlinjer och ett ökat ansvarstagande för hur pengar till dessa ändamål används. En viktig del av biståndet är att förmedla kunskap. Ett mål i svenskt biståndsarbete bör vara att förmedla kunskap och erfarenheter som människor i landet själva kan dra nytta av och som kan bidra till landets utveckling långsiktigt, så kallad hjälp till självhjälp, i stället för att försätta dem i ett ekonomiskt beroende. Vi vill även inom ramen för vårt biståndsmål satsa på klimatåtgärder i tredje världen. lägger stora resurser på att minska utsläppen av CO2 i vårt eget land. Även om detta är lovvärt är det ett faktum att CO2-utsläpp alldeles uppenbart är en global fråga som kräver globala insatser. I västvärlden har vi lärt oss av våra misstag när det gäller industrialisering och klimatpåverkan. Om utvecklingsländerna ska nå målet om en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att motverka en än mer negativ påverkan på vår miljö. 13.2.1Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) Sida hanterar en stor del av regeringens biståndsanslag och det vilar ett stort ansvar på Sida att svenska biståndsmedel används på ett effektivt och resultatinriktat sätt. ser allvarligt på de brister Sida har uppvisat i att på ett effektivt sätt hantera svenskt bistånd.95 96 Genom bättre rutiner och åtgärder för att komma åt oegentligheter och brister gällande inköp och upphandling kan pengar sparas till bättre ändamål. ser därför positivt på att det under förra mandatperioden skett en omorganisering i Sida och en utveckling mot ett mer effektivt och öppet bistånd. Dock tycker vi att organiseringen och fördelningen av biståndet ytterligare behöver ses över för att uppnå målet att varje krona ska satsas där den gör som mest nytta. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Om budgetstödet inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte var avsedda för, exempelvis vapen och militär. En ordentlig uppföljning av resultat och tydliga krav och verktyg för öppenhet, transparens och uppföljning i hur den aktuella regeringen väljer att använda budgetstödet är också nödvändigt. Det måste undvikas att budgetstöd går till länder med stora korruptionsproblem. På grund av de brister som finns gällande styrning och kontroll av denna form av bistånd och de risker som är förenade med detta väljer vi att avveckla denna form av bistånd. I stället vill vi satsa extra resurser på Sidas ramorganisationer som riktar sig till det civila samhället och humanitära insatser i den utsträckningen vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. ger även en ansenlig summa till EU:s utvecklingssamarbete. Av de pengarna betalar EU ut generellt budgetstöd till ett stort antal länder. anser att i alltför liten grad väger in de risker som finns med denna form av bistånd. egen utvärdering av budgetstödet visar att budgetstöd är svårt att följa upp och har haft begränsad effekt på fattigdomsminskning och demokratiutveckling.97 Man framhåller också att bland de 27 AVS-länder där allmänt budgetstöd ingår i planeringen finns flera länder med utbredd korruption. Utifrån detta menar att bör lyfta fram att villkoren för EU:s budgetstöd bör skärpas, i synnerhet vad gäller risken att betala generellt budgetstöd till länder med korruption. Vi vill i sammanhanget understryka att vi inte kan ställa oss bakom en samordning av biståndet mellan medlemsstaterna som innebär en maktförskjutning till EU och en urholkning av medlemsstaternas egna utrikespolitiska intressen och rätt att driva sin egen utvecklingspolitik. 13.2.4Svenska och multilaterala organisationer För att nå ut till de mest utsatta människorna är svenska organisationer som verkar bland gräsrötter i det civila samhället ett bra verktyg. Svenska organisationer kan också bygga upp ett gott samarbete med lokala organisationer och få en lokal förankring i de biståndsprojekt som bedrivs. De svenska biståndsorganisationerna kan omfatta ett brett spektrum av insatser och stötta befolkningen att påverka regeringar mot korruption och till en god samhällsutveckling. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna utför vill vi skjuta till extra resurser för detta ändamål. Många av de multilaterala organisationerna såsom och organisationer, till exempel UNHCR, , utför ett mycket gott och bra arbete som anser vara viktigt att stödja. inflytande över hur pengarna används i multilaterala organisationer behöver dock förbättras. ser positivt på de granskningar som regeringen initierat men önskar ytterligare åtgärder för en tydligare uppföljning, öppenhet och transparens gällande biståndsmedel till multilaterala organisationer. samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. är det viktigt att sådana samarbeten också vilar på en samsyn om vilka arbetsområden som bör vila på internationella samarbeten och vilka som är varje lands enskilda ansvar. Regeringen har uttalat att målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Därför är det förvånande att regeringen alltmer lägger sig platt inför att utrikespolitik mer och mer undermineras av EU:s förstärkta roll på den utrikespolitiska arenan. Regeringen och utrikesministern har vid tidigare tillfällen uttryckt att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik. kan inte ställa sig bakom denna utveckling att alltmer av utrikespolitiken ska förflyttas från respektive medlemsland till EU och dess utrikestjänst EEAS. vill i stället värna och stärka svenska utrikespolitiska intressen. Vare sig mellan medlemsstaterna eller inom kommissionen verkar det finnas utrymme för konsensus inom alla områden av utrikespolitiken. Därför finns det all anledning att återgå till det tidigare systemet med samordnad utrikespolitik endast i de frågor där det finns samsyn, i stället för att med organisatoriska medel försöka ge en bild av enhetlighet som inte finns. anser däremot att det nordiska samarbetet fyller en mycket viktig funktion. De nordiska länderna har ett starkt gemensamt kulturarv och samarbetet mellan de nordiska länderna bör vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Det nordiska samarbetet är inte minst viktigt i händelse av kris i något av våra grannländer. välkomnar därför att samarbetet inom samhällsskydd och beredskap fördjupas. anser vidare att det nordiska försvarspolitiska samarbetet kan fördjupas ytterligare. Vi tycker att detta är viktigt så länge dessa samarbeten är rationella, har ett mervärde och den nationella beslutanderätten gällande varje lands operativa förmåga får finnas kvar. Kultursamarbetet utgör en av grundvalarna i det gemensamnordiska arbetet. Med tanke på vårt starka gemensamma kulturarv menar att ett samarbete för att just stärka och bevara vårt kulturarv och den nordiska identiteten är av vikt i det nordiska samarbetet. 13.4Nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete är mycket positiva till den så kallade Stoltenbergrapporten, som författades av förre utrikesminister på uppdrag av samtliga nordiska utrikesministrar. Med utgångspunkt i rapporten vill öka det nordiska samarbetet inom en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser förtjänsten dels i att de nordiska länderna har väldigt lätt för att samarbeta emedan vi är så pass lika varandra, dels i att varje satsad skattekrona gör mer nytta om den satsas gemensamt i stället för var för sig. Vad avser luftförsvar så vill vi i ett kortare perspektiv ta initiativ för ett tätare samarbete vad gäller gemensam nordisk luftövervakning och luftförsvar över . I ett längre perspektiv bör nordisk personal skickas till Keflavik på permanent basis. De nordiska flygvapnen knyts därmed närmare varandra och utvecklar samarbetet i skarpt läge. I princip borde de nordiska flygvapnen klara luftövervakningen över hela det nordiska luftrummet inklusive utan att vara avhängiga Nato. På bör vi utveckla gemensam infrastruktur för luftövervakning, såsom radarstationer och kommandocentraler. De nordiska länderna bör även utveckla ett system för övervakning av havsområdena. De nordiska havsområdena är gigantiska och ett samarbete bör vila på två delar, varav en ansvarar för och medan den andra ansvarar för med ett gemensamt, överordnat system. och har exempelvis redan en militär utväxling vad gäller övervakning av . Detta bör kunna vidareutvecklas till att innefatta även övriga nordiska länder. I samband med detta bör även en nordisk maritim enhet sättas upp, bestående av ländernas kustbevakningar och räddningstjänster. Det är också av yttersta vikt att de nordiska länderna utvecklar isbrytarkapacitet vid för att inte tappa konkurrensfördelar gentemot , och , vilka alla har isbrytarkapacitet . Isbrytarkapacitet i arktiska förhållanden är mycket kostsamt och bör därför utvecklas gemensamt. För att möjliggöra övervakning och insatser i de enorma nordiska havsområdena måste ett gemensamt satellitsystem för övervakning och kommunikation också utvecklas. köper de nordiska länderna nödvändiga tjänster från annan part, men givet att man utvecklar systemen gemensamt kan man spara pengar genom att slippa köpa satellittjänsterna. Det är dock osannolikt att det är ekonomiskt försvarbart att utveckla satellitsystem för ett enskilt nordiskt land. De nordiska länderna bör samverka med sina beskickningar utomlands. I princip finns det inga argument varför de olika ländernas ambassader inte skulle kunna inrymmas inom samma fastigheter. Detta är exempelvis fallet i men tyvärr inte på särskilt många fler orter med nordiska ambassader eller konsulat. Det finns tveklöst stora besparingsmöjligheter genom att samverka på beskickningsområdet, som samarbetet i utrikesfrågor ökar och vi drar lärdom av varandra. De nordiska länderna bör gemensamt uttala sig om en solidaritetsförklaring där vi beskriver hur vi avser reagera och hjälpa varandra i händelse av att ett enskilt land hamnar i trångmål, exempelvis vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press. Den befintliga förklaringen är inte tillfredsställande. Utgångspunkten med en solidaritetsförklaring är att den ska vara just en solidaritetsförklaring och alltså ömsesidig. Vårt land är unikt och vårt samhälle har formats . Vårt leverne är på många sätt kopplat till den plätt på jorden som är vår, och det är vi som själva vet bäst hur vi vill leva. Det är därför en självklarhet att det bör vara upp till de svenska medborgarna och folkvalda att fatta avgörande beslut om lagar och förordningar som påverkar våra liv. 14.1Samarbetet som förlorade verklighetsförankring Mot bakgrund av den utveckling som skett inom EU sedan blev medlem 1995 är det för lätt att konstatera att mycket av vad som i praktiken utlovades inte har uppfyllts. Inför folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle syssla med övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans för påståendet att EU utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder av detaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernas kompetens är större. Dessutom har EU accepterat att olika subventionssystem tillämpas inom unionen. Detta framgick inte heller av den information som delgavs 1994 och ses av som en ytterligare oroande utveckling. Vår bedömning är att EU tagit formen av en gigantisk byråkrati som lever sitt eget liv långt borta från huvuddelen av medborgarna i medlemsländerna. Detta har inneburit att EU av många medborgare uppfattas som en organisation bestående och ledd av politiker utan kännedom om medborgarnas vardag eller de olika förutsättningar som råder i olika medlemsländer. Det är påtagligt att det i många medlemsländer växer fram en allt starkare misstänksamhet och oförståelse inför EU och dess organisation. Det bör nämnas att det också finns länder som uppvisar en större förståelse och tolerans gentemot EU. bedömer dock att den inställningen till stora delar kan tänkas bero på att länderna är nettobidragstagare i det omfördelningssystem av resurser som EU tillhandahåller. 14.2En allt tydligare överstatlighet I och med Lissabonfördragets införande står vi nu i en situation där det enligt är tveksamt om fortfarande kan kallas för en självständig stat. Fördraget innebär bland annat att möjligheten för det enskilda landet att självt ansvara för sin inhemska politik har minskat genom införandet av ytterligare möjligheter till tvingande beslut med kvalificerad majoritet inom samt möjligheten för kommissionen att lagstifta om detaljerna i egna genomförandeförordningar. Vi menar att det är synnerligen olämpligt att en svensk regering inte på ett tydligare sätt har motsatt sig denna förändring som enligt oss innebär en grov kränkning av det svenska självbestämmandet. Vår bedömning är att fördraget strider mot svensk grundlag och principen om att all offentlig makt utgår från folket. Europeiska unionen har drivit en process för att genomföra en harmonisering av momsreglerna mellan alla medlemsländer. För del har det inneburit upprepade försök att tvinga till införandet av momsbeskattning också för ideella föreningar. har lyckats motsätta sig detta, med motiveringen att ideella föreningar bedriver en så begränsad näringsverksamhet att skatteintäkterna från dessa skulle vara av blygsam natur, som ett införande av moms skulle medföra betydande svårigheter för merparten av dessa föreningar att fortsätta sin verksamhet. Kraven från EU har dock inte tystnat, utan i stället har frågan drivits så långt att nu riskerar att hamna i för sitt motstånd. Detta menar är ett typexempel på hur unionens överstatliga tendenser ger negativa konsekvenser för svenska folket. De ideella föreningarnas verksamhet, med eldsjälar i allt från idrottsklubbar till andra intresseorganisationer, är en definitiv hörnsten i folkrörelsen och vi menar att deras befrielse från skatt är något som absolut bör bevaras. Även om regeringen lovat att ta strid i denna fråga har man redan visat på vilja att kompromissa och vi befarar att tvingas uppge motståndet mot momsbeläggningen, givet ett fortsatt, oförändrat medlemskap. Teoretiskt finns det för de nationella parlamenten en rätt och möjlighet att ompröva lagförslag som läggs fram från EU genom den så kallade subsidiaritetsprincipen. I realiteten är dock möjligheterna för parlamenten att motsätta sig de konkreta förslagen begränsade. Principen syftar nämligen till att prövningen enbart gäller på vilken nivå, centralt för hela EU eller nationellt, som den konkreta lagstiftningen ska ske. Däremot är det inte möjligt att framkalla en prövning av huruvida den nya lagen över huvud taget ska utformas. Det betyder att det enskilda parlamentet oavsett resultat i subsidiaritetsprövningen tvingas acceptera ny lagstiftning enligt beslut från EU och endast kan hoppas på att i bästa fall självt få formulera den nya lagen. har en generell inställning om att det inte är bra för svensk ekonomi eller konkurrenskraft att vi binder oss till en samordnad finanspolitik med de övriga EU-länderna. Typexemplet är den finanspolitiska pakt som anslöt sig till . Trots att det ser ut som om slipper de tvingande delarna av pakten är det vissa EU-länders förhoppning att reglerna i pakten blir en del av . Vad gäller den så kallade anser vi att ska stå utanför. Det finns i dess utformning ett flertal punkter som är särskilt oroväckande och helt emot vår politik. Redan i paktens inledning slås fast att den är främst inriktad på områden som faller under den nationella behörigheten. Detta fokus bekräftas av de konkreta åtgärder som pakten förordar. Reglerna för lönesättning liksom riktade stödåtgärder för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är exempel på enligt oss tydliga nationella angelägenheter. För oss är det självklart att formerna för anställningsskyddet ska bestämmas genom nationell lagstiftning, vilken ska tas fram i samråd med arbetsmarknadens parter. Även pensioner och deras storlek, vid vilken ålder de utfaller och hur deltagande i pensionssystemen utformas är nära sammankopplade med den nationella, svenska arbetsmarknadspolitiken. Även skatter på arbete, basen för bolagsskatt och alla andra frågor som rör underlag och formen för beskattning ska enligt vår mening fortsätta vara en sak för riksdag att besluta om. Utöver den grundläggande kränkningen av principen om nationellt självbestämmande motsätter vi oss den direkta innebörden av flertalet föreslagna åtgärder. Exempelvis menar vi att framtagandet av konkreta nationella åtaganden som varje medlemsstat måste sträva mot, med höjda krav, inte är en lämplig modell för att öka konkurrenskraften. Vidare är det vår mening att lönerna i den offentliga sektorn inte ska användas som hävstång för den privata sektorn. Frågan om öppnandet av skyddade sektorer måste avgöras under ordnade former och ska inte hastas igenom som ett led i ett finanspolitiskt ramverk för EU27. Slutligen bör man ta i beaktande att den förstärkta krismekanismen, ESM, är ett led i arbetet att tvinga in länder, trots deras nationella självbestämmande, i ett ömsesidigt finanspolitiskt beroende. 6-pack, 2-pack, pakter och krismekanismer ger tillsammans ett ramverk för att cementera en oundviklig likformighet. Kort sagt är inställning att finanspolitik, skatter, löner, anställningsskydd och pensioner ska bestämmas självständigt av och att samarbetet med EU som helhet såväl som dess enskilda medlemsstater inom dessa områden ska begränsas till ett frivilligt utbyte av information och lokal praxis. För att möjliggöra ett inflytande för i EU-frågor har som bekant instiftats. Denna nämnd rådgör fortlöpande med regeringen rörande aktuella ärenden till ministerrådet. I praktiken måste dock arbetsbelastningen och tidspressen erkännas vara så hög att något meningsfullt inflytande kan utövas endast i undantagsfall. Det här är ett strukturellt problem som bedömer vara svårt att lösa, oavsett regeringssammansättning. Detta menar vi ytterligare visar hur hopplöst det är att från landsnivå försöka utöva inflytande på EU-nivån. Det kan konstateras att planerna på unionens utvidgning fortskrider. EU förhandlar om medlemskap med såväl som flera Balkanländer. har från början motsatt sig ett turkiskt medlemskap i unionen, med utgångspunkten att landets demokratiska statsskick knappast kan anses vara stabilt och att det finns ett starkt inslag av islamistiska krafter i dess politiska liv. Vi anser det vara beklagligt att regeringen inte på ett tydligare sätt markerar mot ett turkiskt medlemskap i unionen. menar att nya kandidatländers ekonomiska standard inte ska avvika negativt i alltför hög utsträckning i förhållande till det befintliga EU-snittet, mätt som BNP/capita. Det innebär en enorm ekonomisk påfrestning för de relativt rikare länderna att behöva bekosta de relativt fattigare länderna, som dessutom generellt sett åtnjuter en högre ekonomisk tillväxt. Den renodlade BNP/capitaskillnaden tenderar också att rendera i en okontrollerad migration över inte bara obevakade utan ofta helt nedmonterade gränser. I spåret av detta följer bland annat kriminalitet i olika former. 14.3.2Dags att omförhandla medlemskapet Med hänvisning till de ovanstående exemplen är uppfattning att nackdelarna med ett svenskt medlemskap i kraftigt överväger fördelarna. Som handels- och exportinriktad nation ser vi det europeiska samarbetets allra största fördel i den inre marknaden den fria rörligheten av varor och tjänster. Det är därför ambition att omgående ska omförhandla sitt nuvarande medlemskap till att enbart omfatta EES, på i princip samma basis som har . Under förutsättning att förhandlar motsvarande villkor skulle detta innebära en direkt, årlig nettobesparing på omkring tre fjärdedelar av nuvarande avgifter, vilket skapar ett utökat reformutrymme i mångmiljardklassen.98 Beroende på hur förhandlingarna faller ut om EU:s nya svällande budget kommer dessutom besparingen mest sannolikt att bli än större. Vi har för avsikt att beakta detta besparingsutrymme på EU-bidraget i vår långsiktiga budgetplanering. Per Ramhorn (SD) Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1. Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport . , sänkt moms för restaurang- och cateringnäringen, dnr 2011:529. , Huvudbetänkande SOU 2011:11, Den svenska arbetsmarknaden. , Stöd till start av näringsverksamhet, dnr 2011:976. , Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser (RiR 2009:28). Arbetslöshetskassornas samorganisation, . , Vad gör de i jobb- och utvecklingsgarantin, Rapport 2010:15, , S. & Sibbmark, K. Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1. Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport . , Instegs- och nystartsjobb, dnr 2010:1542. , Arbetslöshetskassornas samorganisation. Arbetlöshetsförsäkringen i siffror 2011. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen IAF. Från många till en sammanslagningar av myndigheter. Tabell 3.1, Rir 2010:3. Mer om den betungande administrationen finns att läsa i Administrativt betungande problem i arbetslöshetsförsäkringen En underlagspromemoria från Arbetslöshetskassornas samorganisation, SO, till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. for midlingene-i-norden/arbetsfoermedlingen-den-nya-diverseboden. , , , 2002, Utbildning, Utbyggnad, Urholkning. , , SULF, 2010, PM: Resurstilldelning för högre utbildning. SOU 2009:78 Ökad säkerhet i domstol. Regeringens proposition Ökad säkerhet i domstol 2011/12:63. Rapport 2008:13 Våldtäkt mot personer . Utvecklingen , BRÅ. Rapport 2005:7 Våldtäkt. En kartläggning av polisanmälda våldtäkter. Rapport 2005:17 Brottslighet bland personer födda i och i utlandet, BRÅ. Rapport i , Politidistrikt . Innvandrere bak alle anmeldte overfallsvoldtekter i , artikel publicerad 15.04.2009 av . Krismöte efter norsk våldtäktsvåg, artikel publicerad 02.11 2011 av . Återfall i brott slutlig statistik , sammanfattning inhämtad från Brottsförebyggande rådets statistikdatabas på internet. , 2010, Från byråkrati till undervisning en finansieringsmodell för framtidens skola. , 2010, Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. , 2010, Från byråkrati till undervisning en finansieringsmodell för framtidens skola. , 2011, Kommunaliseringen av skolan, vem vann egentligen? , 2010, Perspektiv på skolan, . , 2010, Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet, s. 3335. , 2010, Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet, s. 14 och 20. , , , Privatiseringarna går emot friskolereformens syfte. , 2010, Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. , 2009, Åsikter om skolan en väljarundersökning. SVT Rapport, , enda landet utan vinstbegränsning för friskolor. , 2008, Privat och offentligt Fristående skolor i andra länder.