ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sk371 · 2012-09-27 00:00:00 — Avdrag för ridning som friskvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för ridning som friskvård. har det varit möjligt för arbetsgivare att bidra till olika friskvårdsalternativ för sin personal. Styrketräning, fotboll och tai-chi är några exempel på friskvård som arbetsgivarna kan ge till sina anställda. Med andra ord subventioneras alltifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar med dagens regelverk. Emellertid faller en aktivitet som ridning utanför definition av motion och friskvård trots dess erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Således kan man konstatera att friskvårdsstöd till anställda utifrån dagens begränsningar är godtyckliga. Ridsporten borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. Det är inte rimligt att exkludera en så pass folkkär sport som friskvårdsalternativ. Att motionsridning inte kan vara skattebefriad friskvård är dåligt motiverat i dagens lagtext. Det enda som finns föreskrivet är att exklusiva sporter utan fysisk ansträngning som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning inte ska omfattas av avdragsrätten. Inget av detta gäller för hästsporten, där olika former av motionsridning är en växande sysselsättning. Därtill är det viktigt att uppmärksamma att sporten också fyller en viktig funktion för, och utövas av, anställda med exempelvis funktions- och rörelsehinder, balanssvårigheter, ryggproblem och synskador. Ridsport erbjuder således både fysisk aktivitet och social kontakt, vilket är två komponenter som visat sig vara positiva i rehabiliteringssyfte för människor med arbetsskador. Därtill kan också framhållas att när det gäller ridning är det dessutom inte utrustningen eller hästen som ska räknas till personalvårdsförmånen utan det är möjligheten att hyra häst eller gå på ridskola som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller squashhall. Med anledning av detta bör en översyn göras kring vad som inräknas som friskvård.
mot · H002Sk373 · 2012-09-28 00:00:00 — Avskaffa skattebefrielser för fartygsbränsle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU verka för att skattebefrielser för fartygsbränsle avskaffas. Det övergripande målet för EU:s gemensamma fiskeripolitik är att fisket ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. kvarstår dock problemen med överfiske, överdimensionerade fiskeflottor och stora subventioner. Det innebär att allt för många fartyg konkurrerar om allt mindre kvoter. omfattas näringen av offentliga stöd som upprätthåller den höga kapaciteten. Ett sådant stöd är undantaget från bränsleskatt. Det är inte försvarbart miljömässigt, klimatmässigt eller ekonomiskt att subventionera bränslen till fiskefartyg. Vid riksdagsbehandlingen ställde sig den borgerliga majoriteten helt oförstående till miljöaspekten på bränslesubventionen. EU:s medlemsländer beslutar själva om sina skatter, men för att en bränsleskatt ska få avsedd effekt måste den införas gemensamt i hela EU. Med anledning av det ovan anförda bör regeringen inom EU aktivt verka för att skattebefrielser för fartygsbränsle avskaffas.
mot · H002Sk376 · 2012-09-28 00:00:00 — Fördelning av särskild inkomstskatt till kommuner och landsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av förutsättningarna för och konsekvenserna av att fördela skatteinkomsterna från den särskilda inkomstskatten till de kommuner och landsting där inkomsterna förvärvats. Genom den särskilda inkomstskatten för inkomsttagare från andra länder, som arbetar i , tillförs staten ett antal i skattein-täkter. Övriga inkomstskatter för fysiska personers arbete tillfaller i huvudsak kommuner och landsting. I vissa kommuner är antalet inkomsttagare med särskild inkomstskatt stort. Så är det särskilt i de delar av landet där jordbruk och grönsaksodling med säsongsarbete har stor omfattning. Det framstår som orättvist att inte skatteinkomsterna från den särskilda inkomstskatten fördelas till de kommuner och landsting där inkomsttagarna arbetar. Staten får arbetsgivaravgifterna på deras inkomster. Eftersom de inkomsttagare som har särskild inkomstskatt inte är skrivna i får de kommuner och landsting där de arbetar inte heller genom skatteutjämningen någon del av skatten på deras inkomster. Vi anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för att skapa större rättvisa, genom att den särskilda inkomstskatten för personer som är bosatta utomlands men tillfälligt, vanligen genom säsongsarbete, arbetar i tillförs de kommuner och landsting där de arbetar.
mot · H002Sk377 · 2012-09-26 00:00:00 — Kilometerbaserade reseavdrag och milersättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kilometerbaserade reseavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefria milersättningar. Dagens reseavdrag motiveras ofta av behovet på landsbygden. Där sägs arbetsresorna vara längst och behoven störst. Sanningen är att det absoluta flertalet av reseavdragen görs i och kring storstäderna. Enligt uppgifter är också upp emot hälften av reseavdragen felaktiga. Dagens regler med restidsvinster, uppvisande av bensinkostnader m.m. är ganska krångliga och följs sällan. Arbetet med att kontrollera dessa blir också omfattande, vilket gör att färre kontroller genomförs. , och har redan system som liknar det som beskrivs i motionen och där har fusket i princip upphört. Ett ytterligare problem med dagens reseavdrag är att det gynnar det mest omiljövänliga resandet. Det är i princip bara bilister som har en chans att komma upp i de som krävs för att få ett verkligt skatteavdrag. Några mycket långväga kollektivtrafikresenärer kan också komma ifråga. Motorcyklister, mopedister, kollektivtrafikresenärer, cyklister och fotgängare kommer inte upp i de summorna trots att de är betydligt mer miljövänliga och ibland pendlar långa sträckor. De milersättningar som arbetsgivare skattefritt kan ge till sina anställda som använder eget fordon i tjänsten blir också skrattretande. för en cyklist jämfört med per mil för en bilist. Den som tror att en cykel är underhållsfri och drivs av ingenting skulle kanske kunna nöja sig med det, men en cykel kräver underhåll, precis som en bil och drivmedlet är fysisk energi, vilket också kostar pengar i form av mat. För att gynna de som väljer miljövänliga och hälsosamma färdsätt bör reseavdraget och den skattefria milersättningen därför bli färdsättsneutral. Lämpligen bör avdraget baseras på den faktiska sträckan. Det blir enklare för medborgaren och kontrollen av skattemyndigheten görs enkelt genom att kontrollera avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen inga kvitton behövs och inga restidsberäkningar behöver göras. Självklart innebär detta att den som går eller cyklar antagligen skulle kunna tjäna några kronor på att välja detta färdsätt. ger det betydande samhällsvinster om fler använder enklare transportsätt. Hälsa och miljö förbättras, mindre yta behöver tas i anspråk för infrastruktur och parkeringsplatser och de som verkligen behöver ta bilen kommer fram snabbare i den minskade trängseln. Mitt förslag är också att göra det hela kostnadsneutralt för staten genom att den befintliga summan av kostnaderna omfördelas enligt ovanstående modell. Det ger inga ytterligare kostnader men väl incitament att välja enklare fordonsslag, vilket ger stora samhällsekonomiska vinster.
mot · H002Sk378 · 2012-09-28 00:00:00 — Trängselskatt för utländska fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trängselskatt för utländska fordon. /13 införs trängselskatt i . Det sker som en del i ett större paket som innehåller omfattande satsningar på infrastruktur och är nödvändigt för fortsatta utveckling. Det är ingen stadstull utan avgifterna är till för att få bättre fungerande trafiklösningar. Olyckligt nog omfattas inte alla av trängselskatt. Utlandsregistrerade fordon kan glatt köra igenom tullarna utan att betala och kan glädjas åt den ökade framkomligheten. Det är ett hot mot den svenska transportnäringen och en orimlig ojämlikhet. Det är ingen obetydlig andel av trafiken som är utlandsregistrerad utan uppskattningar på lastbilssidan visar att det är , en andel som kan antas öka om den blir befriad från trängselskatt. Det blir en tydlig konkurrensfördel att vara åkare från ett annat land än och jag förstår att åkeribranschen, som annars varit positiv till införandet, är oroad. Trängselskattens tanke är, förutom att finansiera viktig infrastruktur, att den som skitar ner ska betala. För att skapa legitimitet i systemet är det viktigt att alla omfattas. De utländska fordonen kommer ha stor nytta av en ny älv-bro, Marieholmstunnel m.m. och då är det rimligt att även de bidrar. In-frastrukturbehoven är stora i , en stad som länge varit eftersatt. Det är därför viktigt med varje krona som kan återbördas till och investeras i regionen. När frågan väl är löst är det också rimligt att intäkterna som inte är medräknade i det västsvenska infrastrukturpaketet ska gå tillbaka till . Det är inte obetydliga summor utan beräknas landa någonstans . Trängselskatten behövs och är bra för . Men det är rimligt att alla som nyttjar infrastrukturen är med och betalar, det gäller både inhemska och utländska fordon. Därför är det av största vikt att frågan om de utlandsregistrerade fordonen hanteras skyndsamt.
mot · H002Sk385 · 2012-09-26 00:00:00 — Stopp för EU:s föreningsmoms tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa EU:s förslag om att momsbelägga svenskt föreningsliv. inledde ett överträdelseförfarande mot för att den svenska momslagen inte sägs följa EG:s momsdirektiv. Problemet enligt är att ideella föreningar i undantas från att registrera och betala moms på sina traditionella intäkter servering, försäljning av varor (auktion, blommor, kläder) och tjänster (inventering i butiker, vakter på parkeringar) samt reklam och sponsring. har ett föreningsuppror spridit sig i , där en lång rad föreningar protesterar emot planer att tvinga in föreningarna i momssystemet. Sammanlagt har föreningsupproret med i spetsen samlat totalt 1 170 föreningar bakom sig. Från exempelvis län överlämnades namnunderskrifter från närmare 400 föreningar, som totalt representerar 40 000 medlemmar, till finansminister . I , där upproret startade, skrev 243 föreningar under. I kommun står 134 föreningar bakom föreningsupproret. I sitt upprop skriver de bland annat: Att momsbelägga föreningslivet skulle enligt vår bedömning få förödande konsekvenser. Momsen skulle inte bara drabba föreningslivet ekonomiskt utan också innebära en ökad administrativ belastning som det svenska civila samhället kunnat undvika. Risken är att en stor del av kärnan i det ideella arbetet, efter ett sådant införande, varken skulle vara lönsamt eller ideellt. Vi menar att Europeiska Unionen bör ta hänsyn till den tradition som finns i gällande civila samhället och beskattning. De ideella insatser som görs i föreningar kan inte nog uppskattas och bör inte beskattas! Detta visar på det starka engagemang som finns mot förslag gällande föreningsmomsen. Trots att det svenska systemet med momsbefrielse för föreningarna inte har ifrågasatts ur konkurrenssynpunkt driver kommissionen frågan vidare. Detta sker även om den finansieringsverksamhet som den övervägande delen av svenska idrottsföreningar bedriver sker i liten skala och främst riktar sig till medlemmar, supportrar och åskådare. Den konkurrerar med andra ord inte med reguljär kommersiell näringsverksamhet. De idrottsföreningar som bedriver omfattande verksamheter, såsom fotbollens allsvenska lag och ishockeyns elitserielag, bedrivs ändå ofta i bolagsform. krav skulle innebära omfattande kostnader och ökat krångel för landets föreningar. Även om inkomsterna från försäljningen vid matcher momsbelades, skulle föreningen inte heller få dra av momsen på kostnader kopplade till den idrottsliga verksamheten, som utrustning och kläder. Det är mot denna bakgrund viktigt att fortsatt håller frågan vid liv och uttalar sitt stöd för det arbete regeringen gör för att hålla undan förslag.
mot · H002Sk387 · 2012-09-26 00:00:00 — Utdelningsbeskattning av gåvor från fåmansföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare. Det är glädjande att regeringen nu beslutat att införa en reform med avdragsrätt för gåvor till ideella hjälporganisationer och forskning. finns det i svensk lagstiftning en brist som tangerar denna reform och som bör rättas till. kan inte en fåmansföretagare låta sitt bolag ge en gåva till allmännyttigt ändamål utan att han personligen blir beskattad som om han hade fått en utdelning på gåvobeloppet. Detta strider mot den tidigare rimliga praxis hos domstolarna som innebar att ägaren av ett fåmansbolag inte skulle bli beskattad även om bolaget inte medgavs avdrag för gåvan i sin deklaration. Avdrag för bidrag till allmännyttiga ändamål medges i princip bara om det anses utgöra en omkostnad för intäkternas förvärvande för bolaget. slog Regeringsrätten (i mål nr 189-07) fast att ägaren av ett aktiebolag ska beskattas som om han fått utdelning från bolaget om hans aktiebolag utan ersättning donerar tillgångar till en nybildad stiftelse. Detta riskerar att leda till att bolag som tidigare gett gåvor, exempelvis till organisationer som stöder behövande, inte kan göra det utan att delägarna ska utdelningsbeskattas. Här handlar det alltså inte om att få göra avdrag för gåvan utan om att inte bli extra beskattad för den. Om bolagets ägare arbetar i bolaget ska sådan utdelning inte sällan beskattas som lön (inkomst av tjänst) enligt de så kallade 3:12-reglerna. Om ägaren redan har tagit ut en hög lön och har högsta marginalskatt kommer han att få betala ca 57 procents skatt för den gåva som har getts ur bolaget. Det har dock inte uppkommit någon skatteförmåga hos delägaren. Det är därför rimligt att sådan förtäckt utdelning inte ska leda till beskattning om den ges till ett allmännyttigt ändamål. En lagändring bör därför införas i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) som gör att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare.
mot · H002Sk389 · 2012-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av rättvisa i skattesystemet. Utgångspunkten och rättesnöret för socialdemokratisk skattepolitik har varit att medborgarna skall betala samma skatt på lika höga inkomster. Ledorden har varit och bör även vara rättvisa, skatt efter bärkraft, samma skatt på samma inkomst. fanns det en kolumn i skattetabellen. Efter de borgerliga partiernas härjningar finns det , 2012, sex kolumner. I nedanstående uppställning visas vad detta innebär i två inkomstlägen. av a-kassa, sjukförs., förtidspens., föräldraförs. Källa: Skattetabell 29:37 2012. Ovanstående siffror visar alltså att om man efter ett långt, ofta slitsamt yrkesliv, har ålderspension, alltså uppskjuten lön, på så betalar man mer i skatt än den som har samma inkomst i lön. Än värre blir det för den som blivit arbetslös och har ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, eller haft oturen att exempelvis har skadat sig eller slitit ut sig i arbetet, har drabbats av en obotlig sjukdom och har förtidspension. Då är skatten nämligen högre . Samma sak gäller den som är hemma för att ta hand om sina barn och har ersättning från föräldraförsäkringen. Om inkomsten är blir skillnaderna naturligtvis ännu större. Ålderspensionären betalar och förtidspensionären, den som har ersättning från arbetslöshetsförsäkringen eller föräldraförsäkringen betalar mer i skatt än den som är lycklig nog att ha ett arbete. Detta är djupt orättvist, orättfärdigt och innebär naturligtvis inte skatt efter bärkraft. Därför borde skattesystemet ändras så, att lika inkomster oavsett om de kommer från anställning, ålders- eller förtidspension, sjukersättning, arbetslöshets- eller föräldraförsäkring beskattas lika.
mot · H002Sk390 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsokonton. Olika former av friskvård har blivit ett allt viktigare inslag i vardagslivet. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Drivkraften för att vi ska röra på oss är olika för alla människor, och ska inte vara något som politiker eller verk av olika slag ska avgöra. Att ha god hälsa handlar i mångt och mycket om att kunna ta eget ansvar för sin hälsa och välbefinnande. Det fria valet av idrott och friskvård är oerhört väsentligt om varaktighet och kontinuitet ska uppnås. Makten över egen träning är grundläggande. Arbetsgivare kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Stora grupper människor i dagens samhälle har dock ingen möjlighet att få friskvårdsbidrag, nämligen de som inte har arbetsgivare, såsom studenter, pensionärer, arbetslösa och de som arbetar för arbetsgivare som inte vill bidra med friskvårdsbelopp, och de står utanför dagens system. För den som är arbetslös kan rutiner och fysisk aktivitet vara än viktigare än för dem som arbetar, men arbetslösa har ingen möjlighet att få ta del av dagens friskvårdsbidrag, vilket är problematiskt, eftersom det kanske är de som skulle ha störst behållning av det. Idrotten har som störst betydelse när man har det tufft i livet, då kan idrott och gemenskap fungera som en livboj. Det vore önskvärt att öka valfriheten för människor och vad som passar den enskilda människan bäst utifrån hans eller hennes hälsotillstånd och därför se över möjligheten att eventuellt koppla ett skatteavdrag för idrott och hälsa till det personliga hälsokontot, som regeringen nu inför. Med en sådan lösning skulle egenmakten och det egna ansvaret för var och ens hälsa öka, som diskrimineringen av idrottsformer försvinner. Det vore önskvärt om regeringen därför ser över dagens modell med friskvårdsbidrag och ser över möjligheten att ersätta den med ett individuellt avdrag kopplat till hälsokontot.
mot · H002Sk401 · 2012-09-28 00:00:00 — Översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter. När stämpelskatterna vid fastighetsköp och fastighetsbelåning infördes var tanken att skatten skulle finansiera statens kostnader för fastighetsregistret och myndigheternas hantering av lagfarter och pantbrev. går denna verksamhet med stort överskott eftersom stämpelskatterna för lagfart och pantbrev inbringar mycket större avgifter än vad kostnaden är för systemet. Stämpelskatterna är inget annat än en extra fastighetsskatt, eller möjligen en extra inköps- eller överlåtelseskatt. Kostnaderna är betydande. Om man förvärvar en fastighet för , och tar ut nya pantbrev på huvuddelen av summan, kommer stämpelskatten att uppgå till nära . Detta är inte rimligt, och drabbar främst den som är ny på bostadsmarknaden och tvingas låna huvuddelen av köpeskillingen. Systemet med stämpelskatter bör ses över. I takt med att hanteringen blir enklare och oftast sköts digitalt bör kostnaderna rimligen kunna pressas och avgifterna sänkas.
mot · H002Sk402 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatteavdrag bör införas även för hushållsnära reparationstjänster. Skatteavdrag för hushållsnära tjänster har blivit en succé och utnyttjas av allt fler. Nya företag har skapats och många nya arbetstillfällen har tillkommit. Det är dags att överväga en utvidgning av denna lyckade reform. lever vi i ett värre köp-slit-och-slängsamhälle . Förklaringen är enkel, det blir allt billigare att köpa varor som tillverkats i andra länder med låga löner, medan det är dyrt att reparera saker eftersom det sker i vårt land med högre löner och högre skatter på arbete. Sedan läggs moms ovanpå alltihop som förstärker skillnaden ytterligare. Förutom slöseriet att det kastas massor av saker med små fel som ingen bryr sig om att laga så är det givetvis ett stort slöseri med både miljö och resurser att kasta nästan helt funktionsdugliga saker. Inte minst skapar det enorma berg av blandat avfall som det är förhållandevis dyrt eller komplicerat att återvinna. Inte minst gäller detta elektronik, fordon, motorer och vitvaror. När det statsfinansiella läget tillåter bör man därför överväga att införa skatteavdrag även för hushållsnära reparationstjänster. Det skulle minska avfallsberget, minska energiförbrukningen, bidra till att hushålla med våra naturresurser och sannolikt skapa fler arbetstillfällen.
mot · H002Sk404 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga besked om utvecklingen av koldioxidskatten. Skatten på koldioxid syftar till att bygga starkt och öka vår konkurrenskraft. Syftet med skatten är att minska utsläppen och nå klimatmålen. Den bör efterhand justeras på ett sätt som upprätthåller ett kontinuerligt omställningstryck i riktning mot att minska koldioxidutsläpp i . I propositionen 2009/10:41skriver regeringen: Utöver indexeringen anser regeringen att även anpassningar bör ske av koldioxidskattenivån i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av de ekonomiska styrmedlen, ger en sammanlagd minskning av utsläppen av växthusgaser utanför den handlande sektorn med till 2020 på ett verkningsfullt och kostnadseffektivt sätt. Den närmare utformningen av koldioxidskattens nivå får dock, såsom , och Kommuner och Landsting anför, övervägas efter hand. Regeringen delar därvid inte de farhågor som förts fram av . Viktiga aspekter att ta hänsyn till vid dessa överväganden är hur klimatarbetet fortskrider nationellt och internationellt samt hur världsmarknadspriset på olja utvecklas. Just nu upprätthåller ett ökat oljepris ett omställningstryck tillsammans med den indexuppräkning som görs av skatten. Men vilket omställningstryck som är lämpligt i fortsättningen måste utvärderas. har i sitt meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle konstaterat att hela EU bör göra årliga minskningar för att klara delmålen . För att den svenska trafiksektorn inte ska tappa fart i omställningen och påverka möjlighet att uppfylla sitt åtagande i EU om utsläppsminskningar, måste koldioxidskatten på fossila drivmedel stegvis höjas för att möta dessa minskningsmål. Vilka styrmedel regeringen vill använda för att nå detta är oklart men det är väsentligt för regeringen att ge klara långsiktiga signaler och därför bör regeringen redovisa hur koldioxidskatten ska utvecklas i linje med vad som slås fast i proposition 2009/10:41.
mot · H002Sk406 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla skattebetalare ska beskattas på samma sätt. är skattesystemet orättvist. Samma skatt på samma inkomstnivå är vad som borde gälla. Fram fanns det en kolumn i skattetabellen. finns det sex. Exempelvis så beskattas arbetande och pensionärer olika. Arbetande har lägre skatt än pensionärer. Jobbskatteavdragets konsekvenser för pensionärernas ekonomi visar tydligast felen med jobbskatteavdraget. Självfallet är inte pension bidrag utan inarbetad lön. Vid pensioneringen får alla en lägre inkomst som allt eftersom jobbskatteavdraget fått flera steg beskattas allt hårdare. Jobbskatteavdraget har blivit en form av inkomstmässig åldersdiskriminering som blir ännu mer fel utifrån att många av våra pensionärer har haft ett långt och hårt arbetsliv, betydligt hårdare och med lägre löner än vad många framtida pensionärsgenerationer kommer att ha haft. Detta är djupt orättvist och är allt annat än skatt efter bärkraft. Det ska inte spela någon roll varifrån inkomsten kommer, den ska beskattas enligt en tabell.