ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ224 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av framtidens skogspolitik. Mer än halva yta är täckt av skog. skogsmark utgör en fjärdedel av skogsmarksarealen inom EU, vilket gör till unionens största skogsland. Våra skogar har under århundraden varit en värdefull tillgång och kommer att vara så även . Skogen har bidragit till utvecklingen av vår välfärd och till arbetstillfällen i såväl glesbygd som industri vilket har gett en stabil bas i den svenska ekonomin. Skogen ska vårdas så att alla och i kommande generationer får del av dess nyttigheter. Det är därför viktigt att skogen och skogsmarken ses som en nationell tillgång som ska skötas så att den långsiktigt ger god avkastning som man tar hänsyn till den biologiska mångfalden och andra allmänna intressen. Hur tillväxten kan öka utan att miljöhänsynen minskar och hur vi hanterar den ökade efterfrågan på skogsråvaran är andra viktiga frågor som måste hanteras. Vi är nog alla överens om att skogsnäringen är en viktig tillgång i arbetet för ett hållbart samhälle. Trä är en förnybar och nationell resurs som vi vill se en ökad användning av. Men det behövs större insatser och mer forskning för att möta framtidens behov av förnybara resurser. Det är angeläget att får tillräckliga resurser för att stärka och utveckla sin organisation och för att de ska kunna genomföra sina uppdrag som expertmyndighet, rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen. Avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, miljömålet och produktionsmålet, är en grundläggande uppgift. Det finns stora behov av rådgivning och förhöjda kunskaper i vårt samhälle, framför allt när det gäller klimatförändringarnas effekter, och det behövs kraftfulla insatser för att anpassa den svenska skogspolitiken till de nya förutsättningarna. Samhället, skogsbruket och övriga näringar behöver en gemensam syn på hur det framtida skogsbruket ska fungera och hur den biologiska mångfalden ska säkerställas.
mot · H002MJ225 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska matsvinnet. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) uppgår livsmedelsförlusterna i världen till . Det innebär att en tredjedel av all mat som produceras för mänsklig konsumtion slängs eller förstörs. För att minska matsvinnet menar FAO att det krävs investeringar genom hela värdekedjan, från produktion till konsumtion. I och kan förlusterna framförallt härledas till konsumtionsledet med en slit och släng-mentalitet, undermåliga transporter och dålig förvaring. Barnens kunskaper om mat grundläggs i skolans hem- och konsumentkunskap. Undervisningen bör innehålla en diskussion om livsmedlens bäst före-datum och ge ökad kännedom om att smaka och lukta på maten innan den slängs. En minskning av matsvinnet kräver inte bara ökade kunskaper utan även förändrade attityder. Lantbrukssektorn har varit mycket framgångsrik när det gäller att minimera matsvinnet. Satsningar på mer effektiva maskiner tillsammans med en hög kompetens bland lantbrukare har lett till att vi bara har vad man skulle kunna kalla naturligt svinn. Däremot behövs stora insatser och ökad kunskap inom resten av livsmedelskedjan, från produktion och transporter till offentliga verksamheter, butiker och restauranger. Även med ökade insatser för att minska livsmedelsförlusterna kommer det inte att vara möjligt att helt få bort svinnet, vilket ställer krav på effektiva lösningar som till exempel biogastillverkning. I en rapport från som presenterades konstateras det att storkök och restauranger i de nordiska länderna tillsammans slänger mat . Det krävs en nordisk strategi för att komma till rätta med resursslöseriet och bör vara drivande i att stärka det nordiska samarbetet, bland annat när det gäller forskning och ny teknik. Vi behöver exempelvis lära oss mer om hanteringen av livsmedlet från jord till bord och om tillverkningen av biogas. En gemensam strategi för hur lantbrukare kan öka både produktionen och användningen av biogas är angelägen. är inom många miljöområden en föregångsregion och vi vill verka för att vi även ska vara det när det gäller resurseffektivitet och minskat matsvinn.
mot · H002MJ226 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om producentansvar för textilier. Textilproduktion innebär allvarliga miljöproblem och arbetsförhållandena för de människor som tillverkar våra kläder (och andra textilier) är ofta eländiga. Om detta finns många rapporter skrivna. Beroende på material så går det åt olika mycket vatten, kemikalier, energi och koldioxid för klädproduktion. bomull, den vanligaste textilråvaran, behöver sötvatten för att produceras. Konstmaterialet viskos kräver kemikalier per producerat kilo tyg. Inköpen av kläder och andra textilier ökar och ligger på per svensk. Bakgrunden till ökningen är att kläder ses på ett annat sätt ; inredning och modetrender påverkar vårt beteende. Klädkedjor lanserar nya kollektioner istället för till varje säsong. gör vi oss av med kläder som är hela och fullt användbara eftersom de inte längre känns moderna. Av de som vi köper slängs i hushållssoporna (förbränns sedan) och lämnas till välgörenhetsorganisationer. Resterande kan bli kvar i garderoberna eller lämnas som grovavfall. Önskvärt vore naturligtvis, för miljön, att mindre textilier behövde produceras. Detta är svårt att styra eftersom det handlar om människans behov av att uttrycka sin personlighet och status genom kläder och just nu görs detta genom mer konsumtion, snarare än genom att man hittar en personlig stil som håller i längden. Det återstår att hitta ett bra system för insamling och återanvändning av textilier; den återanvändning som görs sker helt frivilligt. För att återvinning och återanvändning ska ske i större skala krävs ett system för insamling, med ett producentansvar. Det vill säga att producenterna ska ha ansvar för att ta tillbaka uttjänta varor och ta om hand dessa på miljömässigt bästa sätt. Sådana system finns för till exempel batterier och tidningar men alltså inte för kläder och andra textilier. tillfrågades ca 1 000 svenskar av i om ett mer reglerat system för insamling av kläder. var positiva till ett sådant system. föredrog ett insamlingssystem med en textilbehållare vid återvinningsstationen och föredrog ett pantsystem. tyckte att båda systemen verkade bra. Med detta som bakgrund anser jag att regeringen bör se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier.
mot · H002MJ227 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om havsmiljön i . rapporterade Världsnaturfonden (WWF) att sju av de tio största döda bottnarna i världshaven finns i . Detta baseras på forskningsdata från (). De döda bottnarna täcker områden som är dubbelt så stora som samlade åkerareal. Det är med andra ord ingen nyhet att det råder en stor syrebrist i , den största syrebristen . Syrebristen i sediment och bottenvatten är ett problem eftersom det bland annat förvärrar övergödningssituationen och tillståndet för torskbeståndet i . Algblomningar, farliga ämnen, överfiske, brist på inflöde av saltvatten och risken för fartygsolyckor är andra bidragande orsaker. Grunden till problemen med havsmiljön kräver ofta åtgärder på land, till exempel kraftiga minskningar av utsläpp av näringsämnen. Trots de alarmerande siffrorna så rymmer innanhav ett unikt ekosystem med ett fantastiskt djur- och växtliv. Men det är som nämns ett hav i kris. Havsmiljön är mycket känslig och påverkas av allt som sker i och kring havet. Det kan klart konstateras att havsmiljön i är i obalans. Men det finns goda förutsättningar för att rädda . har vi sett en del positiva trender. Fiskbestånd som långsamt börjar återhämta sig och halter av övergödande ämnen i vattnet som minskar på vissa håll, för att nämna några exempel. Men framtid balanserar på en knivsegg. Utan samordning kan de framsteg som gjorts lätt gå förlorade. Miljöproblemen är gränsöverskridande, vilket ställer krav på gemensamt agerande från länderna runt för att hitta lösningar. Arbetet för miljö är viktigt för att det återigen ska bli ett friskt och levande innanhav. Det behövs en tydlig vilja från länderna runt . Världsnaturfonden (WWF) menar att är ett hav i kris och understryker faktumet att havsmiljön är mycket känslig och påverkas av allt som sker i och kring havet. Enligt WWF behövs det en integrerad havsförvaltning med syftet att stå över olika branschers och länders särintressen. Arbetet för att rädda kommer att ta och det måste kontinuerligt prioriteras.
mot · H002MJ228 · 2012-09-25 00:00:00 — Minska återkraven i fråga om gårdsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återkrav i fråga om gårdsstöd. En stark känsla av rättslöshet och uppgivenhet sprider sig bland många gotländska lantbrukare och förtroendet för den svenska förvaltningsmodellen svajar betänkligt. När nu granskningen av gårdsstödet är klar kan man se att 140 gotländska lantbrukare, var tionde som fick gårdsstöd, krävs på återbetalning. Många krävs på stora summor för att de fått stöd för marker som i efterhand inte godkänts som betesmarker. Det är inte lätt för den enskilde lantbrukaren att avgöra vad som är godkända betesmarker eller inte. Systemet borde vara mer flexibelt. De lantbrukare som helt uppenbart på felaktiga grunder sökt gårdsstöd ska naturligtvis göra en återbetalning. Men i de flesta fall har lantbrukaren sökt i god tro. Det är istället definitionen av vad som är jordbruksmark som har ändrats över tiden. Systemet är krångligt och inte rättssäkert och det är kännbart för en ekonomiskt hårt ansatt jordbrukare att få dessa återkrav. Regeringen bör aktivt verka för att systemet med gårdsstöd blir mer rättssäkert och får en större transparens så att återkraven minskar.
mot · H002MJ238 · 2012-09-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdiga förhållanden vid djurtransporter. exporterar levande djur till utländska slakterier med mycket långa resor som följd. Att dessa långa resor orsakar stort lidande för djuren bevisas av det stora antalet djur som dör under dessa resor. När det gäller kycklingar och höns uppgår antalet döda djur till hundratusentals enligt [E-post Djurens Rätt]. Det finns i föreskrifter om att djurtransporter inom landet ej bör överstiga . EU-reglerna stipulerar dock att djurtransporter får vara ända . Detta anser vi vara en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. har också ställt sig bakom en regel som stipulerar en längsta transporttid (dock ej ). har betydligt lägre antal kontroller av djurtransporter än en del andra nationer med betydligt lägre BNP per capita. Enligt statistik från så ägde det rum tolv kontroller av djurtransporter 2010 i , medan avsevärt fattigare länder utförde tusenfalt fler kontroller. Detta anser vi är fullständigt oacceptabelt och ovärdigt en civiliserad och förhållandevis välmående nation. Vi vill att längsta djurtransporter skall stipuleras , för alla transporter inom och från , oavsett destinationsort. Vi vill att slaktdjur skall slaktas i och att köttet exporteras, i stället för export av levande djur med mycket långa transporter som följd. Vi vill att antalet kontroller av djurtransporter ökas kraftigt, så att detta antal åtminstone kommer upp i nivå med ett europeiskt genomsnitt.
mot · H002MJ239 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. Svensk produktion av livsmedel har minskat i såväl volym som värde. Importen ökar och utgör mer än hälften av den mat som konsumeras i trots att svenska konsumenter i större utsträckning efterfrågar närproducerade livsmedel. Det kommer larmrapporter om att svenskt jordbruk är under stark press med ett stigande antal jordbrukare som tvingas lägga ner sin verksamhet. Mjölkböndernas situation är akut med stora ekonomiska svårigheter som inte minst drabbar unga företagare. Om produktionen fortsätter att minska i nuvarande takt kommer det att få konsekvenser för livsmedelsindustrin och för landsbygden. utgör jobben som har de gröna näringarna som bas av alla arbetstillfällen i . När jordens befolkning ökar sätts allt större press på den globala livsmedelsproduktionen och det kan medföra att tillgången till billiga importerade livsmedel minskar framöver. Klimatförändringarna medför också att förutsättningarna för livsmedelsproduktion kommer att förändras. Vi måste vara beredda att ständigt se över spelregler och politiska verktyg för att skapa gynnsamma förutsättningar för det svenska jordbruket. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. Det ger öppna landskap och kollektiva nyttigheter som är till glädje för alla medborgare. Det är angeläget att säkra de arbetstillfällen som finns inom jordbrukssektorn och att stärka medborgarnas rätt till säker mat av hög kvalitet. Men en satsning på landsbygden handlar också om att skydda den biologiska mångfalden och naturvården i . Utan lantbruksföretagen riskerar landet att växa igen med minskad biologisk mångfald och sämre grundförutsättningar för många arter som följd. I en ny samlad livsmedelsstrategi bör det ingå rådgivning till producenter och bättre information till konsumenter om att äta hälsosamt och säsongsmässigt. I en sådan strategi bör också finnas mål för hur man kan arbeta för bättre måltider i skolor, på sjukhus och inom äldreomsorgen enligt principen om säsong, kort transportsträcka och livsmedel fria från onyttiga tillsatser. Att överlåta en så viktig sektor som livsmedelsproduktionen enbart till marknaden är inte hållbart i längden. Politiken måste ta ett helhetsansvar. Vi behöver en långsiktigt nationell livsmedelsstrategi och en livsmedelsvision som handlar om hur, var och till vad man ska använda våra naturresurser. Vi kan dra lärdom av hur man utarbetat en sådan i t ex och . Matlandet räcker inte, det behövs ett helhetsgrepp och gemensamma krafttag om vi vill och anser att svensk livsmedelsproduktion är viktig.
mot · H002MJ240 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krisen inom den svenska mjölknäringen. De svenska mjölkbönderna har en svår ekonomisk situation och pressas av såväl låga mjölkpriser som höga foderpriser. har mjölkpriserna varierat mycket kraftigt till följd av en mer globaliserad marknad och det har varit svårt för svenska mjölkbönder att anpassa sig till en osäker prisutveckling. Mer än var tredje mjölkbonde har valt att lägga ner sin verksamhet . fanns det drygt 8 000 mjölkbönder i . var motsvarande siffra knappt 5 300, vilket är en minskning . Antalet kor har inte minskat i samma takt, vilket beror på att de gårdar som finns kvar har blivit större och att det finns fler kor på varje gård. Utvecklingen går mot större besättningar och enligt branschorganisationen har besättningarnas storlek ökat från i snitt 2001 till 2011. Det finns ett ett stort överskott av mjölk, vilket bland annat är en följd av ökad mjölkproduktion i och minskad efterfrågan på mjölkprodukter i . Literpriset på mjölk har sjunkit med närmare en krona, vilket innebär i minskade intäkter för en normalstor mjölkproducent. gör torkan i att foderpriserna stiger. Läget är nu akut för många mjölkbönder. Enligt beräkningar av , konsulent vid på , har inte ens de gårdar med de bästa förutsättningarna möjlighet att vara lönsamma . kan göra mer för att öka de svenska böndernas konkurrenskraft genom att stimulera produktionsutveckling och effektiviseringar. Det kan handla om att använda de tillgängliga medel som vi har, exempelvis EU:s landsbygdsprogram, till att stödja effektiviseringar i sektorn samt att säkerställa att de satsningar som görs leder till mer konkurrenskraftiga företag. Det kan också handla om att genomföra investeringar som stödjer utvecklingen på landsbygden, t ex i form av ny teknik, vägar och energi. Även det svenska mervärdet, där djurskyddet ingår, är en nödvändig konkurrensfördel. Om svenska konsumenter kopplar fler positiva egenskaper till svensk mat än till konkurrerande länder kommer efterfrågan på inhemsk produktion att stiga. Därför är det viktigt att vi har ett bra regelverk och en stark djurskyddstillsyn som försvarar det svenska mervärdet.
mot · H002MJ241 · 2012-09-24 00:00:00 — Ett hållbart jord- och skogsbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam nordisk strategi för ett hållbart jord- och skogsbruk. De nordiska länderna har unika naturtillgångar i form av skog och åkrar och delar liknande förutsättningar. Det är därmed angeläget att ta fram en gemensam nordisk strategi för jord- och skogsbrukspolitiken. Strategierna bör beröra hur jord- och skogsbruken kan utvecklas och minska sina utsläpp, hur produktionen av livsmedel och bioenergi kan öka samt hur näringen kan ersätta produkter som baseras på fossil energi. Viktiga överväganden som bör diskuteras är hur och till vad vi ska använda marken och huruvida vi ska satsa på produktion av livsmedel eller bioenergi och biobränsle eller både och. Frågeställningarna innehåller självklart vissa intressekonflikter som också bör diskuteras. De nordiska länderna har angripit problemen på olika sätt, och det är viktigt att vi överför kunskap mellan länderna och hittar fler gemensamma angreppssätt. I har man tagit fram en vision för framtiden som innehåller en miljö- och naturplan, en strategi för ett tillväxtorienterat lantbruk, regelförändringar, en tydlig inriktning på förnybar energi och investeringar i natur, miljö och tillväxt samt en kraftfull forskningssatsning. I saknas ett sådant helhetsgrepp och en politisk vision för de gröna näringarna, trots att drygt 400 000 arbetstillfällen har anknytning till sektorn. Det betyder att varje bonde och skogsbrukare ger arbete åt ytterligare drygt tre personer. De arbeten som skapas finns oftast på landsbygden, och i två av tre kommuner bidrar de gröna näringarna med var femte arbetstillfälle plus en rad andra nyttigheter. Mångfalden på landsbygden kan öka ytterligare genom diversifierat företagande i form av exempelvis småskalig livsmedelsproduktion, turism, hästhållning och grön rehabilitering. Företagarna inom den gröna sektorn är oerhört beroende av politiska beslut och det är därför viktigt med goda och hållbara förutsättningar. Det är av största vikt att vi även anlägger ett globalt perspektiv och kopplar samman klimatfrågan med lösningen på världens energiproblem och frågan om hur livsmedelsresurserna ska räcka till alla på jorden. De nordiska länderna har mycket gemensamt och därför vill vi se en gemensam nordisk strategi för jord- och skogsbruket som berör allt ifrån livsmedelsproduktion till produktion av biobränsle. Det skulle ge fler arbetstillfällen på landsbygden och vara ett viktigt steg för att klara de framtida utmaningar som vi står inför.
mot · H002MJ242 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kampen för ett fimpfriare och trevligare . Fimpen är kastad, men frågan är vems ansvar det är att den plockas upp. får alla skattebetalare vara med och bidra till att städa upp efter dem som kastar skräp omkring sig i offentliga miljöer. Det finns mycket mer angelägna områden att satsa våra gemensamma resurser på. Det är enligt 15 kap. 30 § förbjudet att skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till. Enligt 29 kap. 7 § kan den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned på sådana platser dömas för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . Nedskräpning upplevs av många som ett växande samhällsproblem. Attitydundersökningar har visat att en stor del av befolkningen anser att nedskräpningen har ökat . Mot denna bakgrund är det viktigt att skapa förutsättningar för att nedskräpningsförbud efterlevs. När differentierade straffvärdesbedömningen så att lindrigare överträdelser skildes ut från nedskräpning av normalgraden undantogs kastande av fimpar, tuggummi, bussbiljetter och annat liknande mindre skräp. Enligt min uppfattning var det ett misstag. Intervjuundersökningar visar att det är en uppfattning som även delas av många andra. Det är viktigt att vi lagstiftare tydligt visar att det inte är godtagbart att kasta saker omkring sig och räkna med att någon annan tar hand om det, oavsett hur litet skräpet är. Jag föreslår därför att även nedskräpning av mindre art skall bestraffas med böter enligt den straffskala som infördes. En effektiv sanktion mot nedskräpning är en tydlig markering från samhällets sida om nedskräpningsförbudets betydelse.
mot · H002MJ243 · 2012-09-20 00:00:00 — Pant för engångsförpackningar av glas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att belägga dryckesförpackningar av glas med pant. Nedskräpningen av engångsförpackningar av glas ökar, inte bara vid återvinningsstationer utan också längs med vägar och i parker. Nedskräpningen är en kombination av att återvinningsbehållarna ofta är fulla och att många inte bryr sig om att gå dit för att återvinna engångsförpackningarna. Dryckesförpackningar av olika slag tas däremot ofta tillvara, eftersom de har ett pantvärde. Ett sätt att komma ifrån nedskräpningen av engångsförpackningar i glas kan vara att belägga även dessa med pant. Då får glasflaskan ett värde för konsumenten och kommer att återvinnas. Pantsystem på engångsflaskor finns i flera länder, bland annat i och i flera amerikanska stater. Regeringens utredare lämnade betänkande till miljöministern. I det konstateras att insamlade glasförpackningar i princip kan återvinnas och bli nya glasförpackningar ett oändligt antal gånger. Återvinning innebär både energibesparing och minskat behov av jungfruligt material. Utredaren föreslår att kraven på producenternas helhetsansvar för förpackningsutformning och materialåtervinning måste förtydligas. Det innebär att de borde ta ansvar även för engångsförpackningar av glas, exempelvis genom ett pantsystem.
mot · H002MJ247 · 2012-09-20 00:00:00 — Kortare handläggningstider och bättre villkor för företag som vill göra miljöinvesteringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över handläggningstiderna och villkoren för företag som vill göra miljöinvesteringar. Ser man det i ett längre perspektiv har svenska företag minskat sina utsläpp och ökat sin resurseffektivitet dramatiskt. Men det finns mycket kvar att göra. Många företag är också engagerade i frågan och vill verkligen anpassa sin verksamhet så att den påverkar klimatet så lite som det över huvud taget är möjligt. För stora företag är de långa handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område en bromskloss som försvårar investeringar som skulle vara miljömässigt fördelaktiga. Med en genomsnittlig processtid hinner till exempel utländska investerare tröttna och välja ett annat land än att etablera sig i och all väntetid kostar pengar. För små företag kan det i stället vara de stora investeringskostnaderna som sätter stopp. Ofta törs man inte göra de investeringar som krävs för att bli mer miljövänlig om avskrivningstiderna är så långa att man inte ens är säker på att företaget överlever den tid det handlar om. Med anledning av ovanstående finns det skäl att se över hur handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område kan förkortas och hur man kan stimulera små företag att ta steget att göra miljöförbättrande investeringar.