mot · GZ02Fi16 · 2012-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2011/12:100 ekonomiska vårproposition Gröna jobb och modern välfärd5 1.3Ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög6 1.4Ökade kostnader för ekonomiskt bistånd7 2.1Ekonomi med hänsyn till naturresurser, klimat och miljö9 2.2BNP behöver kompletteras med nya mått10 2.3Fasa ut miljöskadliga subventioner10 2.5Skatt på finansiella transaktioner11 3.9Fler unga in på arbetsmarknaden15 3.10Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga16 3.11Traineeplatser i näringsliv och välfärd16 3.12Nya utbildningschanser för unga16 3.13Minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv17 4.4Åtgärder för minskad energianvändning19 4.5Åtgärder för ökad produktion av förnybar energi19 4.8Grön politik för global utveckling21 5.3Ett lyft för den skolnära och utbildningsvetenskapliga forskningen24 5.4Strategi för minskad kunskapssegregation och ökad likvärdighet24 6.1Riktig trygghet i Sverige25 6.2En trygg bostadsmiljö för alla26 6.3Ett samhälle utan barnfattigdom26 7.1Lika rättigheter en självklarhet27 7.2Sverige ska vara ett öppet land27 7.4Barnomsorg på obekväm arbetstid28 7.5Lika rättigheter på arbetsmarknaden29 7.7En bättre arbetsmiljö för ett mer hållbart arbetsliv30 7.8En värdig sjukförsäkring och en allmän arbetslöshetsförsäkring30 7.9Arbetslivstrygghet en försäkring för alla31 7.11Hög kvalitet i vård, skola och omsorg32 7.12Fler hyresbostäder till unga och studenter33 7.13En levande landsbygd Hela ska leva33 beslutar om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att minska hushållens ökande skuldsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergången till en ekonomi som tar hänsyn till naturresurser, klimat och miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av indikatorer vid sidan av BNP som ger en mer heltäckande bild av en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för omställning till en hållbar ekonomi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att fasa ut miljöskadliga subventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av grön skatteväxling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern och hållbar industripolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att underlätta för småföretagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för små, forskningsintensiva företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av offentliga investeringar för jobben och miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att säkra kvaliteten i äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kompetensutveckling för olika personalkategorier inom äldrevården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av sänkt tjänstemoms för reparationstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på minst 15 000 traineeplatser för unga i näringsliv och välfärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på 5 000 nya utbildningsplatser inom yrkesutbildningen och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda alla unga mellan ett sommarjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en klimatlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för en förnybar energiförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omedelbara åtgärder för att bygga bort flaskhalsar i järnvägssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av klimatinsatser i syd i form av stöd till FN:s gröna fond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska samhällets sårbarhet för klimatförändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på kompetensutveckling för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att minska grogrunden för brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för ökad jämställdhet i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av arbetslivstrygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler hyresbostäder till unga och studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för en levande landsbygd. Gröna jobb och modern välfärd För de gröna är långsiktighet ett ledord som genomsyrar de förslag och idéer som formar vår politik. Långsiktiga investeringar som skapar en energiförsörjning som är förnybar och satsningar på skolan, utbildning och lärare ger våra unga bättre möjligheter. Gynnsamma villkor och bra förutsättningar för företagande ger fler arbeten. Genom att driva en politik som tar ansvar för framtiden utvecklas moderna industrier och nya jobb växer fram. Alla måste få förutsättningar att skaffa sig den erfarenhet och utbildning som efterfrågas i arbetslivet och erbjudas rätt stöd för att kunna tacka ja till ett arbete. Vi presenterar i vår budgetmotion förslag på införande av traineeplatser inom näringslivet och välfärden, ett sätt att ge unga arbetslösa en väg in på arbetsmarknaden. Vi föreslår nya platser i yrkesutbildning och på yrkeshögskola. Vi vill bredda sänkningen av tjänstemomsen till att även gälla företag och tjänster som tillhandahåller reparationer av cyklar, kläder och skor. Vi vill se en större möjlighet för lärare att utvecklas och fortbildas inom i sin yrkesroll. Vi föreslår åtgärder för kvalitet inom äldreomsorgen för att alla har rätt till en trygg ålderdom på samma sätt som alla har rätt till en trygg barndom. För de mest utsatta i vårt samhälle har de senaste årens förändringar i trygghetssystemen slagit hårt. har en politik för en fungerande och rättvis välfärd som omfattar alla. Vi vill se en ny klimatlag som värnar om naturens resurser, på samma sätt som det finanspolitiska ramverket värnar statens finanser. Grön ekonomisk politik skiljer sig från alla andra ideologier i fråga om tidsperspektivet och det långsiktiga ansvaret. Vi presenterar här en budget med ett hållbart och ansvarsfullt perspektiv som ger fler unga en chans till jobb och en miljö- och klimatpolitik för framtiden. Den globala ekonomin befinner sig fortfarande i ett mycket osäkert läge och skuldproblem är långt ifrån över. Flera av de skuldtyngda länderna i har fortsatta problem med konkurrenskraften. ekonomi är i djup kris och det är enbart på grund av internationella stödlån som landets ekonomi ännu fungerar. Efter stora nedskrivningar av landets skulder till privata långivare och löften om fortsatt sanering av ekonomin, har EU och IMF lovat nya lån. Även kämpar med negativ tillväxt och har infört en mycket stram budgetpolitik för att rädda landets ekonomi. Det finns risk för att EU och IMF tvingas besluta om ytterligare stödpaket för att undsätta länder vilkas ekonomier hamnat i fritt fall. Det finns vissa ljuspunkter i världskonjunkturen. har uppvisat en stigande sysselsättning och delar av visar god efterfrågan och positiv ekonomisk utveckling. En positiv signal i är att bankernas finansieringsmöjligheter stabiliserats. Sammantaget dominerar dock de negativa riskerna, och oron för nya kraftiga konjunktursvängningar kvarstår. banksektor har ett stort ansvar för den pågående skuldkrisen. Många banker har lånat ut stora belopp trots att kreditvärdigheten varit svag. Det är av stor vikt att banksektorn agerar mer ansvarsfullt gentemot såväl privata som offentliga låntagare för att undvika framtida skuldkriser. Det är orimligt att bankerna gör gigantiska vinster som de bidragit till den osäkra och allvarliga situationen i en lång rad europeiska länder, vilket lett till att konsumenter och skattebetalare i slutändan får betala notan. position som ett litet, exportberoende land gör oss mycket beroende av vår omvärld. Regeringens siffror över den ekonomiska utvecklingen pekar på en negativ utveckling för , med fortsatt hög arbetslöshet. BNP-utvecklingen väntas falla från 2012. Arbetslösheten ökar från 2012. En stabil ekonomisk utveckling förutsätter ordning och reda i statens finanser och en budget som långsiktigt är i balans. Såväl tidigare socialdemokratiska regeringar som den nuvarande borgerliga regeringen har levererat budgetar i balans, vilket också gör i våra budgetförslag. finanspolitiska ramverk och budgetpolitiska mål fungerar väl och vikten av att inte leva över sina tillgångar har blivit extra tydlig i samband med den ännu pågående skuldkrisen. 1.3Ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög Arbetslösheten bland unga mellan uppgår till 25,5 procent1. Sedan regeringen tillträdde har antalet unga som varken arbetar eller studerar ökat dramatiskt, från 85 2007 till 127 2009, vilket motsvarar en ökning med 50 procent2. Dessutom har antalet unga med aktivitetsersättning ökat kraftigt, främst på grund av arbetslöshet och svag utbildning3. som sysselsättningen väntas minska framöver råder det brist på kvalificerad arbetskraft, och stora pensionsavgångar väntar. Enligt Arbetsförmedlingens prognos väntas brist på kvalificerad arbetskraft, särskilt inom byggbranschen, hälso- och sjukvårdssektorn samt vissa läraryrken4. Källa: SCB data. 1.4Ökade kostnader för ekonomiskt bistånd Som en följd av regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen tvingas allt fler söka försörjningsstöd från kommunen. av dem som får försörjningsstöd är arbetslösa utan arbetslöshetsförsäkring5, och är sjuka som saknar ersättning från sjukförsäkringen6. Allt fler unga tvingas också söka ekonomiskt bistånd. Antalet personer som söker ekonomiskt bistånd har ökat från 80 2006 och bedöms stiga till 100 000 personer under år 2012.7 Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd har enligt ökat med 1,8 miljarder , vilket motsvarar en ökning . De svenska hushållens privata skuldsättning har stigit dramatiskt. Skuldkvoten, dvs. relationen mellan hushållens skulder och de disponibla inkomsterna, har ökat kraftigt det senaste årtiondet och nått en alarmerande hög nivå. Inte minst många barnfamiljer i storstadsregionerna har mycket stora skulder. Hushållens privatskulder har blivit så besvärande att riktar skarp kritik mot Sverige8. Kommissionen har beslutat att starta en fördjupad granskning av , vilket kan leda till konkreta rekommendationer och åtgärder. Bakgrunden är att de svenska hushållens skuldkvot har eskalerat från en nivå på 1995 till 2009. Även om bolånetaket fått viss effekt ökar fortfarande skuldsättningen. Internationella jämförelser visar att privata skuldsättning ligger på mycket höga nivåer jämfört med såväl och som krisländerna i . Hushållens skuldsättning medför risker för det finansiella systemets stabilitet och ekonomins långsiktiga utveckling. vill se breda politiska samtal för att komma till rätta med hushållens höga skuldsättning. Finans- och skuldkriserna har blottat en ekonomi som karaktäriseras av snabba svängningar, krascher och sviktande stabilitet. Vi vill i stället ha en samhällsekonomi med fokus på sysselsättning, sammanhållning, miljöhänsyn och ansvarstagande. vill se satsningar för att modernisera både och . En del ekonomer har skrivit om behovet av en ny form av marknadsekonomi. anser att företagen inte bara bör tänka på aktieutdelningen utan även på social påverkan och påverkan på miljön. Bankerna bör begränsa de skadliga spekulationerna och värna finansiell stabilitet, både för sitt eget och för samhällets bästa. Arbetslösheten måste bekämpas, innovation och forskning främjas och bör satsa stort på ökad konkurrenskraft och export inom miljötekniksektorn. I takt med att andelen äldre blir allt större och andelen i arbetsför ålder allt lägre blir det allt viktigare att säkra en trygg äldreomsorg och sjukvård. 2.1Ekonomi med hänsyn till naturresurser, klimat och miljö Ledande forskning pekar på att människans aktiviteter överskrider planetens gränser på minst tre centrala områden: klimatet, kvävecykeln och biologisk mångfald. Vart och ett av dessa områden kan sätta igång en ekologisk kollaps. Förnybara naturresurser som marken, skogen och haven överexploateras. En anpassning till en marknad där miljöbelastning inte speglas i priset bäddar för miljödumpning och sänkt miljöhänsyn. När långsiktighet och hållbarhet inte reflekteras i priset motverkas hushållning med naturresurser. Prisökningen på olja var en bidragande faktor till den finansiella krisen9. varnar för att fortsatta prisökningar på naturresurser kan orsaka framtida ekonomiska kriser10. varnar för att resursanvändning hotar både ekonomisk utveckling och social sammanhållning11. menar att ekonomisk utveckling måste ges ett nytt och bredare innehåll i en grön ekonomi. En grön ekonomi håller sig inom ramarna för ett hållbart globalt resursuttag och ett långsiktigt förvaltande av ekosystemen. Det ska löna sig att utveckla ny teknik och det ska vara billigare att konsumera grönt. Det måste kosta att smutsa ned, använda fossila bränslen och att konsumera varor och tjänster som skadar miljön. Det handlar enkelt uttryckt om att sätta ett pris på det naturresursutnyttjande som är gratis, t.ex. när det gäller utsläpp av koldioxid eller förorening av vatten. 2.2BNP behöver kompletteras med nya mått BNP som enda mått på välfärd har länge kritiserats, bl.a. för att det inte speglar människors hälsotillstånd och välbefinnande samt utbildning, graden av demokrati, hållbart resursutnyttjande eller jämställdhet. Ökad BNP innebär ofta ökad påfrestning på miljön och det säger inget om hur vi handskas med miljöresurser eller om vårt agerande är hållbart. kommer ta fram och presentera indikatorer som tillsammans ger en mer heltäckande bild av vad som kan utgöra en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Ytterligare inkomstökningar, i synnerhet i redan rika länder, behöver inte betyda att människors fysiska eller psykiska välmående ökar. Tillväxtens inverkan på livskvaliteten ser naturligtvis olika ut vid olika inkomstnivåer. Ju fattigare, som individ eller nation, desto större positiv effekt har en ökad inkomst. Grön ekonomisk utveckling ger utrymme för förändringar och kan fungera som katalysator för välfärdshöjande aktiviteter. föreslår att en kommission för omställning till en hållbar ekonomi tillsätts för att stimulera nytänkande och en bred samhällsdiskussion. 2.3Fasa ut miljöskadliga subventioner I miljöpolitiken ställs allt oftare krav på att åtgärder ska vara kostnadseffektiva. Om inte åtgärder vidtas förvärras problemen, vilket leder till ökade kostnader. Den mest kostnadseffektiva åtgärden är att avveckla miljöskadliga subventioner. Regeringen argumenterar ibland kraftigt mot miljöskadliga subventioner inom EU och internationellt, men i praktiken har ingenting hänt. FN och driver att miljöskadliga subventioner bör avvecklas12. En rapport från visar att hade potentiellt skadliga subventioner på runt 201013. Det handlar i första hand om olika skatterabatter i energi-, transport- och jordbrukssektorn. I samband med höstbudgeten avser att återkomma med preciserade förslag på hur miljöskadliga subventioner kan minskas. Ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete gynnar både klimatet, jobben och ekonomin. Det finns många exempel på att gröna skatter gynnar ekonomiska utveckling. minskade utsläpp14 av växthusgaser med tack vare en aktiv miljö- och klimatpolitik. Under dessa år ökade BNP med . De investeringar för att minska utsläppen som har gjorts av företag och hushåll har stimulerat ekonomin och skapat nya företagsmöjligheter. Ett tydligt exempel är utfasningen av villaolja som skett genom höjd koldioxidskatt. Detta har lett till ett enormt uppsving för företag inom värmepumpsteknik och pellets, teknik som exporteras för mångmiljardbelopp . omsätter och sysselsätter tiotusentals personer. Utan en långsiktig och ambitiös miljöpolitik hade den svenska miljötekniksektorn aldrig kunnat få denna utveckling. behöver en aktiv och ambitiös miljöpolitik, för klimatets, jobbens och ekonomins skull. 2.5Skatt på finansiella transaktioner delar uppfattning om att bör införa en skatt på finansiella transaktioner. Nio EU-länder, med och i spetsen, är positiva till förslaget och har bett EU:s nuvarande ordförandeland att skynda på arbetet med förslaget. Dessvärre har den motsatt sig detta, vilket bidragit till att det varit svårt att gå i mål. har drivit frågan länge och ser en stor fördel i att skatten skulle få en stabiliserande effekt och bromsa skadliga spekulationer som kan drabba de finansiella systemen negativt. Skatten skulle också minska utrymmet för datoriserad högfrekvenshandel. En annan rimlig effekt vore att de finansiella marknaderna som bidragit till krisen och även tjänat väldiga summor på tvivelaktiga lån också skulle vara med och bekosta krissaneringen. En förutsättning för skattens införande är att den implementeras på EU-nivå men att intäkterna går till medlemsländerna. Grön ekonomi omfattar även idén om ett socialt hållbart samhälle. Människors lika värde och rättigheter är grunden för demokratin och måste genomsyra hela politiken. Alla människor ska ha likvärdiga möjligheter att leva och utvecklas utifrån sina förutsättningar. har vi i sett en ökning av inkomstskillnaderna. I regeringens egen fördelningspolitiska redogörelse till vårbudgetpropositionen framgår också tydligt att inkomstskillnaderna fortsätter att öka. Den tiondel av befolkningen med lägst disponibel inkomst har fått det sämre. Ju högre lön i utgångsläget desto mer har inkomsterna ökat för de resterande nio tiondelarna. Detta är effekten av jobbskatteavdragen och förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. ser med oro på denna utveckling och eftersträvar en jobbskapande politik och förbättrade trygghetssystem som jämnar ut klyftor och motverkar barnfattigdom. Ett jämlikt samhälle ger alla barn likvärdiga möjligheter i livet. I linje med vår strävan att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle behövs en samhällsplanering som utgår från ett folkhälsoperspektiv vilket gynnar människors möjligheter att förebygga ohälsa och minskar de offentliga utgifterna inom sjukvården. Kulturen fyller en viktig funktion i ett socialt hållbart samhälle och vi återkommer bl.a. med förslag som rör bibliotekspolitik och att stärka kulturarbetares villkor. vill modernisera och den svenska ekonomin så att nya gröna jobb skapas i växande företag. Den svenska industrin är av stor betydelse i denna omställning och för utveckling. Vi vill se en modern industripolitik för fler jobb och bättre konkurrenskraft. Det handlar om framtidsinvesteringar i utbildning, kompetensförsörjning, forskning och kommersialisering av innovationer. Det handlar om att ge industrin långsiktiga spelregler och skapa stabila förutsättningar för investeringar. satsningar på järnväg, nya bostäder, klimatsmart ROT-avdrag, förnybar energi, energieffektiviseringsprogram m.m. kommer både att förbättra förutsättningarna för svensk industri och möta en ökad efterfrågan av miljövänlig teknik, produkter och tjänster. Vi ser ett behov att öka stödet för att gå från idé och innovation till provanläggning, produkt och kommersialisering. För är det självklart att ryggraden i ekonomi är småföretagen. Det är i småföretagen de nya jobben växer fram och småföretagen utgör en av grundbultarna i ekonomiska politik. kan vara morgondagens storföretag. Vi vet att det finns många framtida och redan existerande småföretag som har all chans att lyckas och utvecklas till nya framgångssagor och de förtjänar en bättre småföretagarpolitik än den regeringen för . Vi föreslår en kraftig permanent sänkning av arbetsgivaravgiften som egenföretagare får motsvarande nedsättning av egenavgiften. Reformen gynnar alla företag, men har en profil som särskilt underlättar för de mindre företagen. Detta stimulerar nyföretagande och minskar dessutom bördan för de minsta företagen som har svårt att få ekonomin att gå ihop. vill främja sparbankerna som är viktiga för att ge krediter till små, lokala företag. Vi föreslår också att sjuklöneansvaret avskaffas helt för företag med tio anställda eller färre. Detta skulle öka deras möjligheter att utvecklas och nyanställa. Sjuklöneansvaret är också ett byråkratiskt och krångligt system för den enskilda företagaren. Med vårt förslag minskar företagens administrativa börda. Reformen är därför ett viktigt steg i strävan att minska regelkrånglet. Regeringen har misslyckats med att minska den tunga byråkratin som drabbar många företag. Misslyckandet står skattebetalarna dyrt och kostar både jobb och utvecklingspotential för . Det ska vara enkelt att starta och driva företag. Vi vill även att permanentas, att ett regelkravsregister inrättas och att regelförenklingsarbetet sprids till kommuner och landsting. Kvinnor, unga och nyanlända är tydligt underrepresenterade bland företagare. Här finns behov av ytterligare reformer. vill skapa gynnsammare förutsättningar för innovation, entreprenörskap och kunskapsdriven konkurrenskraft i svenskt näringsliv. Beskedet om nedmonteringen av forskning i utgjorde en tydlig varningsklocka. Det är dags att regeringen vaknar och arbetar för att vända den negativa trend som lett till en utfasning av den kunskaps- och forskningsintensiva industri som tidigare ansetts vara en svensk framtidsbransch. Vi vill skapa ett klimat där det blir lättare att ta små, forskningsintensiva företag inom exempelvis medicin och bioteknik från idéstadiet till produktstadiet. ser just nu över möjligheterna att skapa ett gynnsammare klimat för forskningsintensiva företag, t.ex. genom att sänka anställningskostnaderna. En huvudpunkt i vår kritik av den ekonomiska politiken är att de offentliga investeringarna är alltför begränsade. I det ekonomiska läge befinner sig i är det en klok politik att öka de offentliga investeringarna i sådant som stärker framtida konkurrenskraft. Om investeringarna görs i sådant som minskar vår energianvändning och vårt oljeberoende så minskar vår exponering mot höjda energi- och oljepriser . Strategiska och framtidsinriktade investeringar skapar många nya jobb som får ett modernare och mer konkurrenskraftigt näringslivsklimat. vill investera i ett modernt transportsystem, klimatsmart ROT-avdrag för flerfamiljshus och förnybar energi. av det långväga godset transporteras redan på järnväg. Fler företag vill använda spåren men kapaciteten räcker inte på många håll. Näringslivet har slagit larm om att konkurrenskraft och möjlighet att exportera industriprodukter hotas av de eftersatta satsningarna på underhåll och investeringar i järnvägen. Även förseningarna kostar. har beräknat att förseningarna kostade bara i förlorad arbetstid. Räknas även industrins förluster blir summan ännu högre. vill satsa 100 miljarder på bättre underhåll och investeringar i järnvägsnätet för att minska förseningar och ta bort flaskhalsar. Satsningen leder till många nya jobb, gynnsammare förutsättningar för näringslivet och minskade klimatutsläpp. Människor ska kunna känna sig stolta över sitt egna hem.