mot · H002So222 · 2012-09-26 00:00:00 — 6Frihet från våld som folkhälsomål6 7Jämställdhet som bedömningsfaktor för folkhälsa6 9Sambanden mellan hälsa och diskriminering7 10Långsiktig satsning på förebyggande insatser8 12.1Nej till så kallad gårdsförsäljning10 12.4Nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar12 12.5Sänkta införselkvoter för alkohol13 12.6Alkolås bör vara standard i trafiken13 13.2Inför dold försäljning av tobak15 13.3Ingen gratis reklam med neutrala paket15 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission med uppdrag att beskriva hälsans sociala bestämningsfaktorer och hur hälsan kan göras jämlik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till aktuella myndigheter att ta fram modeller för att beräkna hur de socioekonomiska skillnaderna i hälsa utvecklas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frihet från våld bör bli ett nytt målområde inom folkhälsopolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att använda modellen Jämmått för folkhälsa i större skala i arbetet med bedömningsfaktorer för folkhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man på olika nivåer centralt, regionalt och lokalt kan arbeta med folkhälsokonsekvenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en kvalitetssäkra myndigheters och andra aktörers kartläggningar av diskriminering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur regionala och lokala aktörer kan stödjas i arbetet mot diskriminering och dess koppling till ohälsa för utsatta grupper.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som utvärderar de pilotprojekt som gjorts kring främjandet av hälsa och samhällsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det övergripande målet för ANDT-politiken ska vara ett samhälle fritt från narkotika och dopning, en sänkning av alkoholkonsumtionen och minskade medicinska och sociala skador orsakade därav, samt ett minskat tobaksbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag till åtgärder på ANDT-området utifrån både klass- och könsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker är en fråga om detaljhandelsmonopolets bevarande och därmed en fråga om folkhälsa och samhälleliga konsekvenser av alkoholkonsumtion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbud mot kommersiell förmedling av alkoholdrycker bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva frågan om att varje medlemsland ska få avgöra om det vill förbjuda alkoholreklam med hänsyn till folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla former av alkoholreklam bör förbjudas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat initiativ att arbeta för sänkta införselkvoter av alkohol inom EU.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås som standardutrustning vid köp av alla nya personbilar, bussar och lastbilar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att WHO:s konvention om tobak bör genomföras i svensk lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tobaksförsäljning bör vara licenspliktig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att s.k. dold försäljning av tobak bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att neutrala förpackningar för tobaksvaror bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bildinformation om tobakens hälsorisker bör införas på förpackningarna. 1 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till AU. 2 Yrkande 16 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 17 hänvisat till TU. Hälsoklyftorna i det svenska samhället är mycket påtagliga. I och Statens folkhälsoinstituts gemensamma rapport i är det mycket klart att det finns tydliga hälsoskillnader mellan dem som har kort och dem som har lång utbildning. I vissa aspekter ökar dessa skillnader. Den ökade ojämlikheten, som är en direkt effekt av regeringens politik, återspeglas också på hälsans område. Kvinnor lever visserligen längre än män men drabbas i högre grad av ohälsa. En viktig förklaring är att kvinnor har arbeten med hög risk för psykosocial stress och belastningsskador. Men kvinnor tar också ett betydligt större ansvar för det ofta slitsamma arbetet i hemmen. Äldre kvinnor befinner sig ofta i en isolerad social situation och har svårt att få adekvat vård; många ordineras antidepressiv medicin. Dödligheten är mer än dubbelt så hög bland personer som endast har grundskoleutbildning jämfört med dem som har eftergymnasial utbildning. Dödligheten är högre bland kortutbildade när det gäller samtliga analyserade dödsorsaker: alkoholrelaterade dödsfall, självmord, olyckor, cancer, stroke, hjärtsjukdom och övriga dödsorsaker. Det gäller såväl män som kvinnor, men kvinnor med kort utbildning har haft den sämsta utvecklingen. Skillnaderna mellan personer med olika utbildningsnivå blir allt större. Ungdomars psykiska hälsa har försämrats mycket påtagligt . Nästan en tredjedel av unga kvinnor mellan har besvär av ängslan, oro eller ångest. Allt fler ungdomar ordineras mediciner mot depression och uppmärksamhetsstörningar. Befolkningens hälsa är det viktigaste kriteriet på om vi lever i ett bra samhälle. Därför måste vi ha en folkhälsopolitik som spänner över alla samhällsområden och som syftar till att påverka hälsans sociala bestämningsfaktorer. Inte minst är ekonomisk och social trygghet grundläggande bestämningsfaktorer för hälsa. Den borgerliga regeringen har på ett systematiskt sätt nedrustat den svenska folkhälsopolitiken och gjort hälsa till en fråga om individuell livsstil. På så sätt riskerar man att ge människor skulden för sin egen ohälsa. Denna inställning märks tydligt i regeringens skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum. Tonvikten ligger där på att stödja människor till en hälsosam livsstil, medan strukturella samhällsförhållanden som är negativa för folkhälsan leder till få åtgärder från regeringens sida. Strukturella problem som växande klyftor, ökad otrygghet på arbetsmarknaden, allt fler som står utanför a-kassan och i stället får leva på försörjningsstöd, tas inte upp. Den ökande bostadsbristen nämns inte och jämställdhetsperspektivet finns bara i enstaka delar av regeringens skrivelse. kräver en återupprättad folkhälsopolitik som har som övergripande mål att minska klassklyftorna i hälsa och där man på ett systematiskt sätt påverkar de samhällsförhållanden och miljöfaktorer som skapar ohälsa. Folkhälsopolitiken spänner över hela det politiska fältet. En ekologiskt hållbar utveckling är nödvändig. Ett kulturliv där alla ges möjlighet att såväl utöva som konsumera kultur leder till att folk mår bättre. Kvinnor måste bli fria från underordning och mäns våld. Alla måste känna delaktighet och inflytande i samhället. Ett jämlikare samhälle där människor har inflytande och arbete är också ett hälsosammare samhälle. Det krävs ett mer jämlikt och jämställt samhälle för att förbättra hälsan överlag och minska de skillnader som finns i hälsa mellan olika grupper. Genomgångar av all befintlig forskning om ojämlikhet och hälsa visar tydligt att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. I ett någorlunda rikt land som är det inte i första hand människors inkomstnivå som har betydelse, utan det är den ekonomiska ojämlikheten och dess konsekvenser som ger negativa effekter på hälsan. De ekonomiska klyftorna får naturligtvis störst konsekvenser för dem med lägre inkomster men även i högre inkomstgrupper finns ett negativt samband mellan hälsa och ekonomisk ojämlikhet. Något som tydligt visar i sin stora folkhälsorapport är att det effektivaste sättet att främja folkhälsan är att förändra hälsans sociala bestämningsfaktorer. Hälsoskillnader är inget naturligt tillstånd. De handlar om hur vi ordnar vårt samhälle och hur delaktiga människor känner sig i de beslut som fattas. lade WHO:s kommission om hälsans sociala bestämningsfaktorer, den s.k. , fram sitt betänkande som också fick stöd av hela . Kommissionen ställer upp målet att undanröja hälsoklyftorna inom en generation. Detta kräver att man undanröjer skillnader i makt och inflytande och förbättrar människors dagliga levnadsförhållanden, exempelvis när det gäller tillgång till kultur, utbildning, hälsovård och en bra fysisk miljö. Det krävs också att man skaffar sig effektiva instrument för att följa upp effekten av de åtgärder som sätts in. WHO har uppfordrat medlemsländerna att lägga fram egna program för att minska de sociala skillnaderna i hälsa. Så har också skett i en rad länder men i har kraven mötts med passivitet. bör tillsätta en egen kommission med ett självständigt vetenskapligt sekretariat som analyserar de sociala skillnaderna i hälsa och dess samband med sociala bestämningsfaktorer. Utifrån kommissionens resultat bör man sedan utarbeta ett åtgärdsprogram för en mer jämlik hälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När studerar möjligheterna till goda livsvillkor framgår det att kortutbildade och/eller personer med låg inkomst har sämre förutsättningar när det gäller delaktighet i samhället, sysselsättning och ekonomiska villkor. När det gäller livsmiljöer och levnadsvanor är kortutbildade och/eller personer med låg inkomst mer utsatta för en dålig psykosocial arbetsmiljö, belastningsskador och skador på grund av olycksfall. Oskyddat sex, ohälsosamma matvanor och brist på fysisk aktivitet är vanligare än i den övriga befolkningen. Det finns flera olika statistiska metoder att mäta socioekonomiska skillnader i hälsa men i produceras ingen statistik rutinmässigt. Regeringen bör ge i uppdrag till aktuell myndighet/myndigheter att ta fram modeller för att beräkna hur de socioekonomiska skillnaderna i hälsa utvecklas . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Frihet från våld som folkhälsomål Mäns våld mot kvinnor och barn är så vanligt att det bör ses som ett folkhälsoproblem. Våldet kan bestå av olika former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld. Också hot om våld och rädsla för våld påverkar kvinnors fysiska och psykiska hälsa, liksom deras livsinnehåll, genom att deras möjligheter till social delaktighet och att forma sin tillvaro allvarligt inskränks. har tidigare föreslagit att frihet från könsrelaterat våld bör bli ett nytt delmål inom folkhälsopolitiken. Det är ett bra förslag eftersom det framhäver vidden av problematiken. Men även andra former av våld är så omfattande och påverkar människors livskvalitet i så hög grad att de bör ses som folkhälsoproblem. Särskilt kan nämnas våld mot hbt-personer, hedersrelaterat våld, våld inom samkönade relationer, hatbrott mot personer med utländsk bakgrund, barnmisshandel och våld mot personer med funktionsnedsättning. Frihet från våld bör bli ett nytt målområde inom folkhälsopolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Jämställdhet som bedömningsfaktor för folkhälsa Vid har man undersökt om jämställdhet kan användas som en av de s.k. bedömningsfaktorerna för folkhälsa. På uppdrag av institutet har modellen Jämmått för folkhälsa tagits fram. Modellen bygger på indikatorer som mäts inom fyra delområden: politiskt inflytande, resurser, arbetsdelning och mäns våld mot kvinnor. Med hjälp av modellen ska man kunna följa upp jämställdheten lokalt och regionalt samt jämföra landsdelar med varandra. I Statens folkhälsoinstituts Folkhälsopolitisk rapport angavs att man skulle jobba vidare med modellen och testa den i större skala lokalt och regionalt. Så har dock inte skett. bör därför få i uppdrag att använda modellen Jämmått för folkhälsa i större skala i arbetet med bedömningsfaktorer för folkhälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Folkhälsan måste uppmärksammas mer i det löpande arbetet på både nationell, regional och lokal nivå. Ett verktyg i det arbetet kan vara en ökad tillämpning av hälsokonsekvensbedömningar. Hälsokonsekvensbedömningar (HKB) är en analysmetod som syftar till att ge beslutsfattare kunskap om de samlade hälsoeffekterna av ett politiskt beslut. Det kan gälla beslut om projekt, planer, program, verksamheter eller enstaka åtgärder. Med hjälp av en HKB kan man se hur ett beslut stämmer med folkhälsomålen. Bedömningen visar hur olika befolkningsgrupper påverkas av beslutet samt beskriver delaktighetsprocessen med dem som berörs av beslutet. är det förhållandevis få länsstyrelser, landsting och regioner samt kommuner som använder HKB när beslut fattas. vill ändra på det. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man på olika nivåer centralt, regionalt och lokalt kan arbeta med folkhälsokonsekvenser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Sambanden mellan hälsa och diskriminering Kunskapen om sambanden mellan hälsa och diskriminering måste öka. Enligt är det färre som upplever sig vara utsatta för kränkande behandling än tidigare, men den samlade ohälsan hos dem som upplever diskriminering och kränkningar är däremot stor. skriver att anställda på myndigheter, i kommuner och i hälso- och sjukvården fortfarande behöver mer kunskap, och de behöver bli medvetna om sina egna attityder. anser att utbildningssatsningar behöver göras för att höja mångfalds-, funktionsnedsättnings- och hbt-kompetensen när det gäller hälsofrågor samt kunskapen om hur socioekonomisk utsatthet påverkar hälsan. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en kvalitetssäkra myndigheters och andra aktörers kartläggning av diskriminering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som en del i det arbetet bör regeringen även se över hur regionala och lokala aktörer kan stödjas i arbetet mot diskriminering och dess koppling till ohälsa för utsatta grupper. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10Långsiktig satsning på förebyggande insatser Ohälsosamma levnadsvanor och olycksfall kostar samhället . Dessa kostnader kan minskas, bl.a. genom att skapa förutsättningar för sundare matvanor, ökad fysisk aktivitet och minskat bruk av alkohol och tobak samt genom att förebygga skador. Ett förebyggande folkhälsoarbete är samhällsekonomiskt mycket lönsamt. Trots det satsas det alldeles för lite på de preventiva insatserna. Förklaringen kan vara att budgetsystemen inom offentlig sektor ofta är kortsiktiga och avgränsade till små organisatoriska enheter, vilket gör det omöjligt för beslutsfattare att se vilka handlingsalternativ som är bäst för hälsan och för samhällsekonomin. För att komma till rätta med detta bör regeringen tillsätta en utredning som utvärderar de pilotprojekt som gjorts kring främjandet av hälsa och samhällsekonomin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I regeringens strategi för ANDT-politiken (politik rörande alkohol, narkotika, dopning och tobak), anges ett övergripande mål: Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Detta mål innebär att olika vikt och fokus läggs på ANDT-politikens olika områden. Det narkotika- och dopningsfria samhället är ett fastslaget mål i . Det är ett mål som instämmer i. Vi kan konstatera att detta mål av många har tolkats på ett sätt som förhindrat en nyanserad debatt om samhällets åtgärder. I alltför hög grad har narkotikapolitiken präglats av en bestraffande dimension som trängt undan vetenskapligt grundade förslag på åtgärder inom området. Det arbete som bedrevs under () var mycket värdefullt för att på ett bättre sätt samordna den nationella politiken och stärka politikens koppling till vetenskap och praktik. Den borgerliga regeringen valde tyvärr att lägga ner MOB. Målen för alkohol- och tobakspolitiken är satta på en lägre nivå än för narkotika och dopning, vilket vi inte ser några problem med. Det finns emellertid hos regeringen också en tydlig skillnad i synsättet mellan alkohol och tobak. Medan man anser att tobaksbruket måste minska så finns ingen sådan ambition när det gäller alkoholen. Detta ser vi som allvarligt. Det framstår som allt tydligare att den restriktiva svenska alkoholpolitiken håller på att luckras upp till förmån för en politik där alkoholkonsumtion i sig inte ses som ett problem utan endast blir ett problem i vissa enskilda fall. Detta har tidigare visat sig bl.a. i regeringens förändringar av alkohollagen, som pekar i en tydligt liberaliserande riktning. Det har också visat sig i regeringens engagemang för att gång på gång utreda frågan om gårdsförsäljning av alkohol, vilket resulterat i förslag som handlar om direkt konkurrensutsättning av Systembolaget genom småbutiker som inte alls behöver ligga på en gård på landsbygden. Regeringen har också lagt ner , vilket lett till sämre fokus och en sämre samordning av frågorna på nationell nivå. För oss är det tydligt att alkoholkonsumtionen i högsta grad påverkar framför allt folkhälsan och brottsutvecklingen. Det är inte enbart för enstaka enskilda individer och familjer eller i utsatta områden som alkoholen är ett problem som kräver insatser. För en hållbar utveckling krävs en minskad totalkonsumtion i samhället. Därför bör det övergripande målet för ANDT-politiken vara ett samhälle fritt från narkotika och dopning, en sänkning av alkoholkonsumtionen och minskade medicinska och sociala skador orsakade därav, samt ett minskat tobaksbruk . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En persons livsvillkor och socioekonomiska position påverkar hälsan, livsstilen och bruket av alkohol, narkotika, dopning och tobak. Inom forskningen brukar detta förklaras med att status och grad av kontroll över sitt eget liv påverkar människors grundnivå av stress. Stressnivån i sin tur har mycket stor betydelse för psykisk och fysisk hälsa och immunförsvar. Kortutbildade, arbetslösa och människor boende i socioekonomiskt svaga områden har i regel sämre hälsa än andra. Det finns även en stor skillnad i hälsa mellan utrikes och inrikes födda i . Kvinnors och mäns bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak skiljer sig också åt. Likaså samhällets syn på kvinnor respektive män som missbrukar. Eftersom gruppen missbrukande män är större, har kvinnor ofta svårare att få vård och behandling som är anpassad utifrån deras behov. Missbruk hos kvinnor är mer skam- och skuldbelagt än mäns missbruk, och det är vanligare att kvinnor som missbrukar har tidiga traumatiska upplevelser i grunden. Det finns även biologiska skillnader mellan kvinnor och män, t.ex. när det gäller förmågan att bryta ned alkohol. För att en ANDT-strategi ska vara effektiv är därför klass- och könsperspektiv en förutsättning. Regeringen saknar dessa perspektiv i sin strategi. Både statistik och forskning behöver delas upp och analyseras utifrån dessa perspektiv. Såväl information om exempelvis drogernas skadeverkningar som andra riktade åtgärder måste anpassas till olika grupper och deras behov. Med anledning av detta bör regeringen återkomma till med konkreta förslag till åtgärder på ANDT-området utifrån både klass- och könsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. står för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som innebär att tillgängligheten till alkohol ska vara begränsad genom höga skatter, ett starkt Systembolaget och inte minst strängare regler för privatinförsel. En lägre totalkonsumtion innebär att den alkoholrelaterade ohälsan och dödligheten minskar. Vi måste bekämpa den ökande alkoholkonsumtionen och agera för att återta vår rätt att själva bestämma över vår alkoholpolitik. Det handlar om att återskapa den restriktiva alkoholpolitiken som har sin grund i ett folkhälsoperspektiv och som är solidarisk i stället för egoistisk. behöver återupprätta en alkoholpolitik som utgår från totalkonsumtionsmodellen och där tillgänglighet och pris är de viktigaste instrumenten för minskad alkoholkonsumtion. 12.1Nej till så kallad gårdsförsäljning Regeringen har i två omgångar låtit utreda frågan om gårdsförsäljning av alkohol. Med gårdsförsäljning har menats att tillåta försäljning av alkoholdrycker i liten skala på den gård där de tillverkas. Det senaste utredningsförslaget handlar dock inte om gårdar över huvud taget. Under utredningens gång insåg utredaren att försäljning på gårdar, som det var tänkt från början, inte skulle tillåtas av EU. En separat försäljningskanal med enbart egna produkter, oavsett volymer, skulle vara en diskriminering mot utländska alkoholproducenter. Det skulle med andra ord vara ett brott mot de förutsättningar som tillåter oss att behålla Systembolaget. I stället har man lagt fram förslag som handlar om att etablera rena konkurrenter till Systembolaget. Alla företag som tillverkar alkohol, svenska som utländska, ska få ha butiker i och sälja direkt till konsument. Att bara tillåta försäljning på landsbygden skulle bryta mot om etableringsfrihet. Därför kom utredningen fram till att det måste vara tillåtet att öppna butiker i städer och tätorter. Det går inte att reglera att i dessa butiker bara sälja svenska produkter eftersom man då bryter mot . Att förslagen sedan är omgivna av vissa restriktioner får betraktas som en parentes i sammanhanget. Inköpsmängderna begränsas, men är inte lägre satta än att de kan bedömas som högst normala inköp på Systembolaget. Det krävs en upplevelsetjänst i samband med försäljningen, såsom ett studiebesök. Kravet är dock så otydligt att det sannolikt lätt kan kringgås. Det som föreslås är inget annat än en detaljhandel som konkurrerar med Systembolaget. Det svenska detaljhandelsmonopolet är den viktigaste delen av den restriktiva svenska alkoholpolitiken. Med en konkurrensutsättning hotas monopolet. Eftersom konsekvenserna är så stora om detaljhandelsmonopolet faller, måste frågan om gårdsförsäljning avföras helt från dagordningen en gång för alla. Våra gemensamma resurser kan användas på ett bättre sätt, i sjukvården, , äldrevården och skolan. Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker är en fråga om detaljhandelsmonopolets bevarande och därmed en fråga om folkhälsa och samhälleliga konsekvenser av alkoholkonsumtion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sedan förbudet mot privatimport av alkoholdrycker avskaffades, efter att förlorade det s.k. Rosengrenmålet i , har ett stort antal kommersiella verksamheter med syfte att sälja alkoholdrycker till privatpersoner dykt upp i . Vissa har en omfattande verksamhet i med kontor, kundtjänst, säljare, inköpsfunktioner, ekonomiassistenter och controllrar. Andra säljer alkoholdrycker som hämtas i en livsmedelsbutik. De flesta momenten i försäljningen av alkoholdrycker på internet sköter en förmedlare som i realiteten agerar som säljare gentemot konsumenten. (SOU 2009:22) föreslog att kommersiell förmedling av försäljning av alkoholdrycker till privatpersoner, som sker genom införsel, bör förbjudas, med undantag för transporter som sker genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand. Förslaget har ännu inte genomförts. har påpekat att näthandeln kan dra till prövning i .