ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ276 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsmedelsforskning. Det är nödvändigt att öka den svenska livsmedelsproduktionen både i volym och värde de kommande tio åren för att vi i ska ta vårt ansvar för att producera livsmedel. Därför behövs en ökad satsning på den tillämpade forskningen. Historiskt har forskning alltid varit viktig för effektiviteten i det svenska jordbruket. Svensk spannmålsproduktion har ökat i genomsnittlig avkastning från till nuvarande per hektar. Svenska kor är de mest högavkastande i världen och också de friskaste. Dessa framsteg beror på att forskning utifrån svenska förhållanden har gett ett bättre växt- och djurmaterial, växtskydd och odlingsteknik. Svenska livsmedel behöver stärka sin konkurrenskraft på en allt mer konkurrensutsatt marknad. Det kan ske genom ökad kvalitet och breddat sortiment. Hälsosam, god och säker mat producerad med stor omsorg om djur och miljö och med både traditionella och innovativa livsmedel. Jordbruksproduktion är baserat på kunskap, komplexiteten och utmaningarna har blivit mer omfattande. Att öka livsmedelsproduktionen med minskad miljöpåverkan i allt mer ovissa klimatförhållanden innebär svåra avvägningar. Därför är det viktigt att stärka den tillämpade forskningen inom livsmedelsproduktionen, både för att klara kontinuiteten och för rekrytering. måste det också finnas tillräckliga medel för forskning som är användbar på kort sikt och bidrar till värdeskapande och konkurrenskraft här och . Regeringens beslut om minskade forskningsinsatser till jordbruket är därför oroande. Vi vill se ett visionärt, långsiktigt mål för att ersätta den nuvarande oljebaserade ekonomin med en grön, hållbar ekonomi. Jordbruksforskning är en unik kompetens inom biologisk produktion och förvaltning av våra naturresurser. Dessutom är det naturligt att många andra discipliner och finansieringskällor utanför det traditionella jordbruket kan se denna inriktning som intressant. Här kan broar byggas över ämnesgränserna, vilket resulterar i smartare, forskningsbaserade lösningar på komplexa problem.
mot · H002MJ277 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att skapa ett för underhållsfrågor. Inom vissa branscher finns en lång erfarenhet av planerat underhåll och tillsyn; framförallt gäller detta inom flyg/fartygsindustrin samt inom energisektorn. Inom en rad andra områden har underhållsplanering och underhållsbehov fått en mindre betydelse. Inom exempelvis it-området finns ingen som planerar för något annat än en kort användningstid och därefter skrotning, trots att viss utrustning säkerligen skulle kunna användas . För att studera området och för att samla upp de erfarenheter som finns, samt för att kunna utveckla strategier för hur användningstid på produkter ska kunna förlängas, föreslås en översyn av möjligheter för skapandet av ett fokuserat på underhållsfrågor och livscykelanalys.
mot · H002MJ279 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utfasning av tvåtaktsmotorer. Ungefär var tredje fritidsbåt i , totalt cirka 200 000, har en gammal tvåtaktsmotor. Dessa släpper ut av bensinen oförbränd i luft och vatten. Det medför att tvåtaktsmotorerna släpper ut mer olja och bensin till vattnet än hela den svenska yrkestrafiken. Transportstyrelsen skulle gärna se att dessa motorer förbjöds och ersattes av mer miljövänliga alternativ som fyrtaktsmotorer. har de dock inget uppdrag från regeringen att föreslå ett sådant förbud, och får därför nöja sig med att uppmuntra båtägare med gamla tvåtaktsmotorer att åtminstone använda alkylatbensin som har mycket lägre utsläpp. är det enda raka att traditionella tvåtaktsmotorer fasas ut. (Moderna tvåtaktsmotorer med direktinsprutning är nästan i klass med fyrtaktsmotorer när det gäller utsläpp.) Transportstyrelsen bör därför ges i uppdrag att föreslå ett stoppdatum då traditionella tvåtaktsmotorer inte längre får användas. För att underlätta omställningen kan man tänka sig en övergångsperiod under vilken tvåtaktsmotorerna fortfarande får användas under förutsättning att man kan visa att man bara kör på alkylatbensin.
mot · H002MJ280 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den framtida medelstilldelningen till Svenska artprojektet. Ett ständigt problem i arbetet för att värna den biologiska mångfalden är brist på kunskap. I syfte att förbättra kunskapsunderlaget, nödvändigt för verkningsfulla och kostnadseffektiva åtgärder för att främja biologisk mångfald, föreslogs i regeringens ekonomiska vårproposition en förstärkning av forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Som en del i satsningen anvisades medel till Artdatabanken med samt för . Syftet var att ge Artdatabanken en möjlighet att kartlägga och ta fram ett taxonomiskt referensverk över samtliga i förekommande flercelliga arter. Denna satsning permanentades , då på en nivå av . Det svenska artprojektet har bedrivit ett banbrytande arbete. har man hittat över 2 400 nya arter. Det är världens kanske mest ambitiösa försök att beskriva ett lands växt- och djurliv. Det är också en kombination av kvalificerad forskning och ideella insatser framför allt på landsbygden: efter varje ny bok i serien har det tillkommit en ström av rapporter från allmänheten. Detta har gett kunskaper som skulle vara omöjligt att betala för genom avlönade inventerare. Trots detta, och trots att Svenska artprojektets sammanlagt inklusive museistöd är småpengar i statens budget, gav regeringen i uppdrag att utreda hur man kan skära ned på projektets verksamhet. De besparingar som utredaren presenterade har skapat stor oro kring förutsättningarna för det fortsatta arbetet med att kartlägga och presentera svenska arter en oro som knappas skingras i årets budget. Visserligen medger regeringen att är av stor betydelse för att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald, men några besked om medelstilldelningen ges inte. I stället föreslås att medelstilldelningen hädanefter ska beslutas av regeringen. I ett läge då värdet av biologisk mångfald och ekosystemstjänster blir alltmer uppenbart framstår även Svenska artprojektets arbete för att öka kunskapen om arter som allt mer angeläget. Att göra nedskärningar som får dramatiska konsekvenser för projektet men försumbara konsekvenser för statsbudgeten är bara dumsnålt. Att försöka ducka för protesterna genom att smyga undan frågan från bord gör knappast saken bättre. karaktär av en långsiktig forskningssatsning fordrar en kontinuitet i arbetet och långsiktigt stabil finansiering. bör även fortsättningsvis ges tryggade ekonomiska förutsättningar för att kunna fortsätta med sitt viktiga arbete.
mot · H002MJ282 · 2012-10-02 00:00:00 — Innehållsdeklaration av mat på restauranger tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenska restauranger ska vara skyldiga att redovisa vilka tillsatser, enligt EU:s tillsatsförordning, maten innehåller samt om den varit fryst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att större restauranger med mer eller mindre standardiserade menyer ska vara skyldiga att redovisa matens näringsinnehåll. har trenden mot storskaligt tillagad mat blivit allt starkare. blir reaktionen mot att maten blir allt mer anonym, näringsfattig, full av kemiska tillsatser och allt mer smaklös, allt starkare. Trenden mot mer processad och näringsfattig mat har gått hand i hand med ökad frekvens av allergier, diabetes, cancer och andra välfärdssjukdomar. Att den mat vi äter spelar roll för hur vi mår står utom allt tvivel, även om alla detaljer i ämnesomsättningen och olika ämnens väg genom kroppen inte är fullständigt utredda. I livsmedelsbutikerna kan konsumenterna välja rena, näringsrika livsmedel och välja bort varor med tillsatser, genom att läsa varornas innehållsförteckningar. Det är ofta svårare att få reda på vad den mat som serveras på svenska restauranger innehåller. I däremot redovisar krogar på sina menyer vilka tillsatser maten innehåller, enligt uppgift i och bok i grytan från 20101. Det är ett gott exempel som bör ta efter. Vare sig man besöker en krog eller en lunchrestaurang, eller äter på restauranger på sjukhus, skolor, förskolor, äldreboenden och andra kommunala verksamheter, bör man få veta vad olika maträtter som erbjuds innehåller. Med tydligt redovisade innehållsförteckningar lika väl på privata restauranger som offentligt finansierade, kan matgästerna undvika oönskade tillsatser eller ingredienser. En rimlig ambitionsnivå är att kräva att alla restauranger ska redovisa vilka E-nummerlistade (enligt EU:s tillsatsförordning) tillsatser maten innehåller. Även tillsatser i prefabricerade ingredienser ska redovisas, liksom om någon vara varit fryst. Vad gäller större restauranger, med mer eller mindre standardiserade menyer, är det rimligt att kräva att även näringsinnehåll deklareras. Det handlar framför allt om större snabbmatskedjor och större restauranger i skolor, sjukhus och annan offentlig verksamhet. Med tanke på hur många måltider som serveras i dessa stora restauranger, har matens kvalitet stor betydelse för många människors hälsa. En öppen redovisning av matens innehåll, enligt ovan, skulle öka matgästernas makt att välja god kvalitet och välja bort oönskade tillsatser och onyttig mat. Det skulle kunna sätta en hälsosam press på restauranger att välja bra råvaror. Därför föreslår jag att relevanta regelverk uppdateras så att svenska restauranger åläggs att redovisa för sina matgäster vilka tillsatser, enligt EU:s tillsatsförordning, maten innehåller, samt om den varit fryst. Därtill föreslår jag att större restauranger med mer eller mindre standardiserade menyer åläggs att även redovisa matens näringsinnehåll. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. och , DN debatt, .
mot · H002MJ286 · 2012-10-02 00:00:00 — Ompröva det kommunala vindkraftsvetot tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera det kommunala vindkraftsvetot. har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . En viktig förutsättning för att det ska bli möjligt är att politiker och boende accepterar att vindkraft ska kunna etableras i hemkommunen. infördes nya regler för prövning av vindkraftsanläggningar. Skälet var att påskynda handläggningstiderna och främja vindkraftsutbyggnaden i landet, med bibehållen rättssäkerhet. Bland annat innebar detta att bygglovsplikten togs bort för tillståndspliktiga anläggningar samt för de som söker ett frivilligt miljötillstånd. Kommunerna fick istället, enligt 16 kap. 4 § (MB 16:4), så kallad vetorätt där tillstånd till vindkraftsanläggning endast får meddelas om den kommun där anläggningen skall uppföras aktivt har tillstyrkt det. Införandet av 16 kap 4 § MB har dels inneburit att handläggningstiderna för vindkraftsärenden har förlängts avsevärt, dels har de nya reglerna medfört att förutsägbarheten i tillståndsprövningen för vindkraftsanläggningar helt försvunnit. Det skapar en osäkerhet när det är oklart på vilka grunder kommunerna fattar beslut om vilka projekt som godkänns eller avslås. Precis som vid annan myndighetsutövning ska även vindkraftsärenden baseras på en rättssäker och förutsägbar prövning. Ärendet ska tas upp inom rimlig tid, beslutet ska motiveras och det ska finnas möjlighet att överklaga beslutet. Regeringen bör skyndsamt se över och revidera den nuvarande lagstiftningen utan att för den skull påverka det kommunala självstyret. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H002MJ287 · 2012-10-01 00:00:00 — Lagen mot nedskräpning och cigarettfimpar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att även låta cigarettfimpar omfattas av lagen mot nedskräpning. Den nya nedskräpningslagen har fått kritik för att vara tandlös. Bara några hundra böteslappar har delats ut och nedskräpningen har inte minskat. De som försvarar lagen menar att förändring tar tid och att lagen är ett sätt att sända signaler om att nedskräpning inte ska ske. Oavsett hur många böteslappar som delats ut finns ett stort hål i den nya lagen. Cigarettfimpar är nämligen undantagna, trots att det är vanligaste skräp. Totalt slängs det cirka en miljard cigarettfimpar på marken . I mätningar är sex av tio skräpobjekt som plockas upp från marken just en cigarettfimp. Rökarnas tomma cigarettpaket kommer inte långt efter i statistiken. Flera av de vanligaste föremålen som hittas kommer från tobaksföretag. Här borde också tobaksbolagen ta ansvar genom att till exempel göra det möjligt att stoppa fimpen i paketet, på samma sätt som de som snusar kan göra i locket på sina snusdosor. En cigarettfimp innehåller resterna av tobak, papper och själva filtret. Filtret är gjort av ett fintrådigt material, cellulosaacetat, som är en form av plast. Filtrets uppgift är att fånga tjära och andra giftiga ämnen (t ex tungmetallen kadmium som även finns i batterier) innan de når rökarens lungor. Det är dessa ämnen som cigarettfimpen innehåller. Med anledning av detta bör det övervägas att även låta cigarettfimpar omfattas av lagstiftningen som gör det straffbart att skräpa ned.
mot · H002MJ288 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgängliggöra viltkött. har en kraftigt växande vildsvinsstam. Från att ha haft ett fåtal individer har avskjutningarna stigit till över 60 000 vildsvin. Detta har medfört att skador på jordbruk, gräsmattor, golfbanor etc. har ökat kraftigt på vissa områden. För att kunna begränsa vildsvinsstammens tillväxt och därmed begränsa skadorna måste det bedrivas en effektiv jakt på vildsvinen. En viktig grund i svensk viltförvaltning är att man nyttjar det vilt som nedläggs genom jakt. Detta är en allmän princip som omfattas av jägarkåren och genomsyrar förvaltningen. Principen har dock lett till problem i förvaltningen av vildsvin. som det finns behov av ökad jakt på vildsvinen och en stor efterfrågan på viltkött är det inte tillåtet att sälja vildsvin direkt till t.ex. grannar och vänner. Därmed upphör även incitamenten att jaga vildsvin när jägarens frysbox är full. Enda alternativet blir då att leverera vildsvinen till en vilthanteringsanläggning, vilket kan innebära långa resor och mycket tid. Vildsvinskött skiljer sig från annat vilt genom att det kan innehålla trikiner. Dessa kan dock upptäckas genom test som genomförs av bl.a. SVA (). Testtagningen har förenklats, vilket gör att det är mycket lätt att ta rätt prover. Genom att utbilda berörda jägare kan man säkerställa att rätt prover tas och skickas vidare för provtagning. Det är viktigt att man på alla sätt tar vara på vad jägarkåren kan bidra med. Därför är det angeläget att skapa incitament för större avskjutning av vildsvin och därmed öka tillgången på vildsvinskött för konsumenterna.
mot · H002MJ289 · 2012-10-01 00:00:00 — Arters status i habitatdirektivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kunna flytta arter mellan habitatdirektivets bilagor. Björnstammen i ökar stadigt och överstiger 3 300 individer. Denna positiva utveckling har resulterat i att habitatdirektivets mål för björnstammen har uppnåtts, dvs. att arten har en gynnsam bevarandestatus. Trots det återfinns björnen fortfarande i bilaga IV, vilket innebär att den åtnjuter ett strikt skydd och endast kan förvaltas enligt undantagsregler. Anledningen till detta är att det inte finns någon struktur för att flytta över arter från en bilaga till en annan. Det innebär också att arter som borde åtnjuta ett strikt skydd under direktivet kanske inte får det. Denna anomali leder till en situation där arter som aktivt borde förvaltas istället lyder under en strikt skyddsregim, vilket försvårar socioekonomiska hänsynstaganden. Det är därför angeläget att björnen flyttas över till bilaga V samt att det inrättas en funktion som gör det möjligt att göra ändringar i bilagorna.
mot · H002MJ291 · 2012-10-01 00:00:00 — Säkrare björnjakt med halvautomatiska vapen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för användning av halvautomatiska gevär vid björnjakt bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett allmänt undantag från art- och habitatdirektivets bestämmelser om halvautomatiska vapen av klass ett. har en stark och livskraftig björnstam. Björnen lever i allmänhet sitt liv långt ifrån människor men den kan även anfalla och skada människor. Enligt det skandinaviska björnprojektet har 31 människor attackerats av björnar fram tills . Vid björnjakt med halvautomatiska gevär är det viktigt att kunna ha fler än tre patroner i magasinet. Farliga situationer kräver att man kan avlossa flera och snabba skott. Habitatdirektivet förbjuder dock fler än två patroner i magasinet vid björnjakt med halvautomatiska gevär. När direktivet skrevs var ännu inte medlem i EU och dåvarande lagstiftare har inte tagit i beaktande de risker som finns vid björnförvaltning. För att öka säkerheten för personer involverade i björnförvaltningen bör fler än två patroner tillåtas. I habitatdirektivet finns det möjlighet att utfärda undantag med hänvisning till artikel 16.1.c som anger allmän hälsa och säkerhet som en anledning till undantag. Regelverket för användning av halvautomatiska gevär vid björnjakt bör ses över och ett allmänt undantag från habitatdirektivets bestämmelser bör tillämpas.
mot · H002MJ293 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ompröva möjligheterna att inrätta en särskild djurskyddsbalk. inrättades och hade det övergripande ansvaret för att säkerställa att djur har ett gott skydd. Innan inrättades var ansvaret för djurskyddsfrågorna delat mellan och , vilket ibland kunde skapa viss otydlighet. när är avskaffad bör vi hitta andra sätt att öka effektiviteten och underlätta en mer enhetlig hantering av djurfrågorna. Ett sätt vore att skapa en egen balk i lagen som utgår från djurens rättigheter, ungefär på samma sätt som dagens miljöbalk fungerar. Med anledning av ovanstående bör regeringen ompröva möjligheterna att inrätta en särskild djurskyddsbalk.
mot · H002MJ294 · 2012-10-01 00:00:00 — Ta vara på björnköttet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av snabbare hantering av björnköttet efter att björnen är skjuten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en myndighet bör få huvudansvar för tillståndsprövning i samband med hantering av björnkött. Björnstammen i har ökat relativt snabbt . uppskattades stammen till drygt 3 300 individer, viket gör björnen till en viktig naturresurs att ta tillvara. Björnkött är för de flesta en exotisk produkt som har blivit viktig för besöksnäringen och en del i marknadsföringen av vildmarkslandet . Den växande björnstammen och fler avskjutningar kräver nya sätt att ta till vara på björnen på ett effektivt och säkert sätt. Informationsbrist, felaktiga tolkningar av lagen och dålig samordning mellan myndigheter leder till att björnköttet förstörs. Det kan förvandla björnjakten till en dyr affär för jägaren och livsmedelsproducenterna. har flera producenter helt slutat att förädla svenskt björnkött. Ofta importeras istället björnkött från och . En skjuten björn måste omgående tas om hand av slakteriet eftersom köttet förstörs mycket snabbt om det utsätts för värme. Björnen måste enligt lagen ha pälsen kvar när den kommer till slakteriet, annars får den inte säljas. Detta har lett till nya problem. Kedjan från skjuten björn till livsmedel har blivit så lång att den inte går att hantera med nuvarande stelbenthet från de berörda myndigheterna. Det kan ta att få alla tillstånd och intyg utfärdade. Eftersom köttet inte får frysas innan det besiktigats och alla prover är tagna så är köttet redan förstört när tillstånden är klara. Det är inte jägarens fel, utan beror på långsam hantering och kunskapsbrister, inte minst hos , och kontrollanter. En myndighet borde få huvudansvaret för tillståndprövningen, förslagsvis ansvarig länsstyrelse. Reglerna bör också förändras så att en första besiktning av björnen kan ske i kylrum på ett godkänt slakteri.
mot · H002MJ295 · 2012-10-01 00:00:00 — Översyn av ersättningssystemet för rovdjursskador tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ersättningssystemet för rovdjursskador. har renskötarna i samebyarna förlorat allt fler kalvar som björnstammen har ökat markant. Rennäringen i de berörda samebyarna har blivit en förlustaffär. I Västra Kirkkejaurs sameby finns cirka 2 000 renar och fick byn från staten som ersättning för rovdjursskadade renar. Slaktvärdet för en ren är , vilket innebär att björnen behöver fälla 17 renar för att det ska bli en förlustaffär för samebyn. Med dagens rovdjursförluster på av renkalvarna blir det svårt att ha en lönsam näringsverksamhet. bedriver () ett treårigt forskningsprojekt som ska ge svar på hur många renar en björn fäller. Projektet går ut på att renarna har fått radiosändare runt halsen medan björnarna är märkta med gps-sändare. Forskarna kan därmed ha simultankontroll över hur djuren rör sig. Enligt studien saknade av de dräktiga vajor som hade försetts med sändare kalv vid årets renkalvmärkning, vilket direkt kan kopplas till ett ökat rovdjurstryck av framförallt björn. Resultatet är förvånande enligt de forskare på SLU:s viltskadecenter som leder studien. Det har inte tidigare varit känt att varje björnindivid tar så många renkalvar som de faktiskt gör. I samebyarna och sameby kunde man vid årets renkalvmärkning se att det var oroväckande många vajor utan kalvar, trots flera beslut om skyddsjakt på björn . Eftersom björnstammen har ökat radikalt jämfört med andra predatorer så bedömer samebyarna att björnen är en betydligt större predator på renkalv än vad som varit känt. Det befintliga ersättningssystemet bör förändras så att ersättning utbetalas i enlighet med förväntade skador som baseras på björntätheten inom samebyn och inte som enligt en schablon för samebyns betesområde. En översyn av ersättningssystemet förutsätter en fungerande återkommande inventeringsmetodik för björn, t.ex. en rullande spillningsinventering som täcker hela landet. Spillningsinventeringen medför extra kostnader på per län som borde täckas via . De nya forskningsresultaten bör föranleda en översyn av ersättningssystemet till samebyarna för rovdjursskador.
mot · H002MJ296 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta multifällor för vildsvin. Ingen som varit ute i naturen eller tagit del av nyhetsrapporteringen i stora delar av mellersta och har kunnat undgå spåren efter vildsvin. Jag avser då inte avtrycken utan de skador som uppstår efter deras letande när det gäller föda. De finns i skogen, på fälten och är allmänt förekommande i många trädgårdar. Det är så att rymlingar från hägn har växt till en stam på flera hundra tusen enligt uppgift. Grunden till detta är vildsvinets reproduktionstal. Suggan är könsmogen och får fem till sex kultingar per säsong. Stammens tillväxttakt är . till 2011 så nedlades 65 000 vildsvin. De betraktas som svårjagade och för att få en bra balans så behövs det fler möjligheter att komma tillrätta med situationen. En möjlighet skulle kunna vara stora multifällor som fångar hela grupper av vildsvin för att effektivisera jakten.