mot · H002Fi250 · 2012-10-04 00:00:00 — Den största reformen består av ett riktat statsbidrag till kommunerna på sammanlagt för att öka lärartätheten. En sammanställning av våra förslag till kommunsektorn återfinns i tabell 3 nedan. Ökad bemanning i äldreomsorgen Mindre grupper i fritids Barnomsorg på obekväm arbetstid Ökat stöd till kollektivtrafik Förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga Stärkt kvalitet på kommunernas flyktingmottagan de Daglig sysselsättning psykisk funktionsnedsättning Flyktingmottagande dag- och bostadsersättning Barnomsorg för ensamstående föräldrar Övriga förslag (netto) Med de resurstillskott till kommunsektorn som vi föreslår i denna motion kommer den kommunala konsumtionen att utvecklas mycket starkt 20132015. I tabellen nedan jämförs den kommunala konsumtionen med politik med regeringens prognos i budgetpropositionen. Procentuell förändring i fasta priser konsumtion med V:s politik 5.3.3En jämlik sjukvård med hög kvalitet ser bästa möjliga hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet. En bra folkhälsa är en angelägenhet för hela samhället och förutsätter jämlikhet, jämställdhet och en utbyggd välfärd. Synen på hälsa som en rättighet innebär att människors behov, inte privata vinstintressen, ska vara styrande för sjukvårdens utformning och inriktning. Det innebär också att alla i , också asylsökande och papperslösa, måste omfattas av denna rättighet. En bra och jämlik hälsa är det viktigaste målet för vården. ser sjukvården som en viktig del av den gemensamma välfärden. Vinstdriven hälso- och sjukvård leder bort från strävan att ge vård efter behov och bör inte vara tillåten. Privata företag ska inte få ha fri dragningsrätt på skattepengar genom etableringsfrihet och förmånliga ersättningssystem. Resurserna måste styras dit de bäst behövs. Lagen om vårdvalssystem, LOV, ska rivas upp och inte heller drivas igenom för specialistsjukvården. Hela eller delar av sjukhus ska inte kunna säljas ut. I syfte att säkra en långsiktig läkemedelsförsörjning måste samhället kunna styra apoteken. Det enda sättet att klara framtidens vårdbehov är att slå vakt om en skattefinansierad vård. Avgiftsfinansierad vård blir inte billigare utan kostnaderna vältras över på de svårast sjuka. Privata försäkringar leder till ökade orättvisor och till att fel grupper prioriteras. Det mest effektiva sättet att minska framtidens vårdbehov är ett bra förebyggande och hälsofrämjande arbete och en primärvård av bra kvalitet och tydligt områdesansvar. vill stärka den första linjens vård. Regeringen har föreslagit en höjning av taket i högkostnadsskyddet. avvisar detta och anser att högkostnadsskyddet bör indexregleras. vill införa en vårdplatsgaranti. Det är ett stort problem att det saknas vårdplatser i förhållande till de medicinska behoven. Bristen på vårdplatser leder till överbeläggningar och orsakar brister i patientsäkerheten. I vår budget avsätter vi som räcker till 1 000 nya vårdplatser. Vi vill att det ska löna sig att komma till rätta med bristen på vårdplatser. Därför ska pengarna tillfalla de landsting som kan visa att de har svarat upp mot behoven av fler platser på sjukhusen. Landstingen ska medfinansiera av satsningen. Hälso- och sjukvårdslagen fastslår att sjukvården ska arbeta förebyggande mot ohälsa. Detta arbete har visat sig vara mycket kostnadseffektivt i termer av bättre hälsa. Trots detta har hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete varit underfinansierat och marginaliserat med undantag för mödra- och barnhälsovården. avsätter till det förebyggande arbetet mot ohälsa. Pengarna ska användas till det tvärprofessionella arbetet inom primärvården så att områdesansvaret kan utvecklas. Regeringen har gjort en förnyad satsning för att förebygga psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Alla detaljer kring satsningen är inte kända och kommer att fortsätta bevaka detta mycket viktiga område. Det råder stor brist på specialistutbildade sjuksköterskor och antalet minskar stadigt. Genomsnittsåldern är hög och många kommer att gå i pension. har andelen utbildade specialistsjuksköterskor sjunkit från till . En anledning till bristen på specialistsjuksköterskor är de många hinder som står i vägen för sjuksköterskor att vidareutbilda sig. Sjuksköterskor måste oftast, till skillnad från läkare, ta tjänstledigt med studiemedel för att specialisera sig. En annan anledning är den dåliga löneutvecklingen. Mot denna bakgrund genomför en satsning på betald specialistutbildning för sjuksköterskor. Reformen kommer att höja kvaliteten på vården och skapa arbetstillfällen genom vikariat för de anställda som vidareutbildar sig. Sjuksköterskor bör erbjudas av lönen som är . Andelen äldre som får offentlig äldreomsorg har nästan halverats . Om anledningen till den minskade omsorgen bara hade varit att äldre människor blir allt friskare hade det varit goda nyheter. Tyvärr är inte bättre hälsa bland de äldre den enda orsaken. Äldreomsorgen är nämligen den del av de kommunala välfärdsverksamheterna som sedan 90-talskrisen har fått minst resurser. En stor del av omsorgen utförs fortfarande inte av anställd personal utan av anhöriga, som blir tvungna att ta ett större ansvar när det offentliga träder tillbaka. Det är svårt att veta exakt hur stor insats anhöriga gör. Enligt fackförbundet fick 2010 två tredjedelar av de äldre som är i behov av stöd i vardagen hjälp av någon anhörig eller bekant som de inte bor tillsammans med. Sambandet mellan en väl utbyggd äldreomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är också väldigt tydligt. , som i en internationell jämförelse satsar en relativt stor andel av BNP på äldreomsorgen, har därför en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor, både för att kvinnor får möjlighet att ta ett arbete när de inte är tvungna att vårda anhöriga och för att de som anställs i äldrevården för det mesta är kvinnor. Därför är satsningar på äldreomsorgen en avgörande jämställdhetsfråga. Besparingarna och nedskärningarna har försämrat kvaliteten inom äldreomsorgen. För att vända den utvecklingen avser vi att kraftigt öka resurserna. Vi vill öka bemanningen inom äldreomsorgen genom en öronmärkt satsning med fokus på demensvården. De kommuner som redan har en god bemanning ska dock kunna använda pengarna till andra delar av äldreomsorgen. När hela vår satsning är fullt utbyggd kommer det att räcka till exempelvis 10 000 fler undersköterskor inom äldreomsorgen och demensvården. Vi vill också att personer som bor på äldreboenden ska få möjlighet till verklig valfrihet genom timmar då man får använda personalens hjälp till det man själv önskar. Vidare vill vi införa ett tak på för hemtjänst och vi vill rikta stimulanspengar till de kommuner som vill införa förenklade bedömningar när äldre personer behöver hjälp med olika serviceinsatser, med ett stort inflytande för de äldre över hur de vill använda tiden. Det behövs också bättre äldreomsorg för dem som har ett annat modersmål än svenska, och vi avsätter därför medel för att utveckla äldreomsorgen för nationella minoriteter och för dem som invandrat till . Vi genomför också ett matlyft i äldreomsorgen för att möjliggöra god och näringsriktig mat. Sammantaget vill vi med ovan nämnda satsningar skapa en tryggare, mer jämlik och mer jämställd äldreomsorg både för de äldre och för deras anhöriga. Klyftorna mellan barn till fattiga föräldrar och barn till rika föräldrar ökar. Andelen barn under den relativa fattigdomsgränsen har ökat mellan 2006 och 2011.36 leder den ökande barnfattigdomen till ett klassamhälle där välfärden inte längre omfattar dem som inte har råd att betala för sig. De senaste årens nedmontering av de gemensamt finansierade trygghetssystemen som a-kassa och sjukförsäkring har drastiskt försämrat den ekonomiska situationen för många vuxna. Detta drabbar barnen. Föräldrarnas ekonomiska utsatthet blir barnens krassa uppväxtvillkor. Föräldrarnas ekonomiska standard påverkar på ett mycket påtagligt sätt barnens villkor och livsmöjligheter. Att leva i fattigdom har en mängd negativa konsekvenser för barn. Det är väl belagt att en fattig barndom ökar risken för social utsatthet senare i livet. Många av de barn som är fattiga bor med en av sina föräldrar. Ensamstående har generellt sämre ekonomi än sammanboende och sämst är den för ensamstående kvinnor med barn. Deras relativa ekonomiska standard har försämrats . Särskilt allvarligt är att andelen ensamstående kvinnor med barn som befinner sig i s.k. långvarig låg ekonomisk standard har ökat högst påtagligt (se diagram 16). Andel barn i familjer under relativ fattigdom Källa: , Dnr 2012:323 Diagram 16 Ensamma kvinnor med barn Andel med långvarig låg relativ ek. En förklaring till den sämre ekonomin är att arbetslösheten är hög bland ensamstående mödrar och att den har ökat under den borgerliga regeringen. Ökad arbetslöshet är emellertid inte hela förklaringen till den relativa försämringen av ekonomin för ensamstående kvinnor med barn. En lika viktig orsak är att fördelningspolitiken har fått allt mindre betydelse för att utjämna ekonomiska skillnader i samhället. Det behövs förstärkningar av de försäkringar och bidrag som riktar sig mot barnfamiljer för att förbättra den ekonomiska situationen för ekonomiskt utsatta hushåll. Vi föreslår därför höjda bostadsbidrag, både det ordinarie och det särskilda bidraget samt umgängesbidraget, som går till ensamstående föräldrar respektive umgängesföräldrar. Vi vill också höja underhållsstödet med för barn och med 400 för dem som är eftersom tonårsbarn medför högre kostnader. välkomnar att regeringen i budgetpropositionen höjer grundnivån i föräldraförsäkringen från till per dag. Vi kan emellertid konstatera att denna nivå inte är tillräcklig. Vi föreslår därför att grundnivån höjs till per dag. Alla elever ska ha lika tillgång till och lika kvalitet på sin utbildning. Skolan ska kompensera för elevers olika förutsättningar. Utbildningen ska vara likvärdig. De senaste decenniernas skolreformer har fört oss allt längre bort från målet en likvärdig skola. Kunskapsskillnaderna och segregationen har ökat. Alltför många elever lämnar respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. Utvecklingen måste vändas. Vi gör en storsatsning på högre kvalitet och bättre kunskap i skolan. Satsningen innehåller flera delar som kompletterar varandra. Vi anslår 1 skolmiljard i riktade statsbidrag som ska fördela direkt till de elever och de skolor som har de största behoven. Därutöver anslår vi totalt som riktade statsbidrag för att successivt öka lärartätheten i skolan generellt. Yngre skolbarn börjar och slutar ofta sin skoldag på fritidshemmen. Dessa är en del av den samlade skoldagen och ska hålla lika hög kvalitet som skolan. vistas många barn i torftiga miljöer i alltför stora grupper med för få pedagoger. Med högre personaltäthet blir miljön bättre för både anställda och barn. Därför anslår vi totalt i statligt stöd för att anställa fler fritidspedagoger . Villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Vidare genomför vi en satsning på skolmaten genom att rusta upp skolbespisningarna och att skapa möjligheter till utbildning för personalen. Grundskoleelever ska också kunna få frukost i skolan. Som ett led i jämställdhetsarbetet erbjuds kurser i feministiskt självförsvar. Rätten för privata huvudmän att starta fristående skolor har bidragit till att ojämlikhet och segregation breder ut sig men inte till större pedagogisk mångfald. Vinstsyftande bolag ska inte få driva skolor med offentliga bidrag. Alla resurser ska gå till eleverna. menar därför att om aktiebolag driver skolor ska de vara aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Mer om detta finns i vår motion Vinster i fristående skolor, 2012/13:Ub208. Det fria skolvalet har medfört att elever med olika bakgrund och erfarenheter alltmer sällan möts i skolan. Närhetsprincipen och krav på att kommunerna ska ta hänsyn till boendesegregationen när de konstruerar skolornas upptagningsområden kan motverka detta. Kunskap är viktigt för människors frihet. ska konkurrera med kunskap och kvalitet, inte med låga löner. framtid som ett samhälle med full sysselsättning är beroende av en befolkning med en generellt hög kunskapsnivå. Möjligheten att läsa in grundskola och gymnasium eller skaffa sig en yrkesutbildning som vuxen måste förbättras och tillgången till eftergymnasial utbildning av hög kvalitet måste öka. Vi ökar därför antalet utbildningsplatser inom såväl komvux som och högskolan. Högskolan ska vara tillgänglig för alla. Snedrekryteringen måste brytas. De ekonomiska villkoren ska vara så bra att den som studerar på heltid inte behöver arbeta vid sidan om studierna under terminerna. Det bidrar till både ökad genomströmning och ökad kvalitet. Studiemedlen höjs därför till för fyra veckors studier, varav utgör bidrag. Det högre bidraget höjer vi till . Utöver nämnda satsningar på skola och utbildning genomför vi också ett antal utbildningssatsningar för att underlätta inträde och omställning på arbetsmarknaden (se avsnitt 5.4.1 och 5.4.2). Var och en av oss ska känna en trygghet i att vi klarar oss ekonomiskt om vi blir sjuka. Sådana trygghetssystem har ett starkt stöd. Men regeringens attacker mot sjukförsäkringen har lett till att sjuka utförsäkras, och vi har fått ett där sjukdom för många har kommit att innebära fattigdom. Eftersom sju av tio långtidssjukskrivna är kvinnor har försämringarna i sjukförsäkringen framför allt ökat fattigdomen bland kvinnor. Försämringarna har gjort att de inbetalade avgifterna överstiger utbetalningarna i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Människorna som drabbats av dagens system är inga enstaka undantag. De nya regler som regeringen tvingades införa fr.o.m. har inte kunnat ändra på detta. Endast ett fåtal personer har beviljats sjukpenning på fortsättningsnivå enligt de nya oskälighetsreglerna. Det beror på att grundproblemet fortfarande finns kvar, nämligen sjukpenningens bortre tidsgräns, den s.k. stupstocken, som innebär att människor blir utförsäkrade. Fyrkantiga tidsgränser anses viktigare än om individen har blivit tillräckligt frisk för att arbeta. menar att stupstocken måste avskaffas. Det avgörande ska självklart vara om man är för sjuk för att arbeta eller ej. Först efter hot om misstroendeförklaringar har regeringen följt beslut om att avskaffa den orimliga prövningen mot en fiktiv arbetsmarknad, som sker efter . Detta kommer att ändras till att gälla normalt förekommande arbeten. Detta är en liten förändring till det bättre men löser inte problemen. Regeringens politik leder varken till att fler får ett arbete eller till att färre blir sjukskrivna. Mindre än en tiondel av dem som utförsäkras får ett arbete. Sex av tio återvänder till sjukförsäkringen och detta har fått till följd att sjukskrivningarna nu ökar. kan aldrig acceptera en sådan politik. Försäkringen och dess villkor ska stimulera aktiviteter för att ge sjukskrivna förbättrad arbetsförmåga. Den ska vara rymlig så att medicinska insatser, rehabilitering och arbetsprövning kan pågå på ett individuellt anpassat sätt utan att ersättningen påverkas. Individens ställning i rehabiliteringsprocessen måste stärkas och en rehabiliteringsombudsman bör övervägas. Vi vill individanpassa sjukförsäkringen så att man kan få ersättning i fler steg än dagens fyra för att göra det lättare och mindre riskabelt att pröva att börja arbeta igen. Det bör även skapas strukturer så att arbetsgivare inte som kan frångå sitt ansvar för att stödja den anställde på dennes väg tillbaka i arbete. För långtidssjukskrivna vill vi införa ett högriskskydd som gör att staten övertar kostnaden för sjuklönen. Att över en tredjedel av alla löntagare och två tredjedelar av alla heltidsanställda befinner sig över taket i sjukförsäkringen är ohållbart för oss som vill ha en solidariskt finansierad försäkring med hög kvalitet. Vi vill höja inkomsttaket för maximal sjukpenning till och till 2015. Hela den sjukpenninggrundande inkomsten ska också räknas och vi avskaffar den omräkning som regeringen har infört. Våra förslag innebär då att ersättningsnivåerna höjs i både sjuk- och föräldraförsäkringen. Även de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en ekonomiskt mycket svår situation och vi vill därför höja ersättningsnivån från och bostadstillägget med per månad.Vidare gör sjukförsäkringens karensdag att personer med små marginaler tvingas gå till jobbet även när de borde stanna hemma. Som ett första steg mot ett avskaffande vill vi ersätta den med ett karensavdrag, detta för att förhindra de särskilt hårda konsekvenserna för personer som har färre men längre arbetspass än normalt, exempelvis de med nattpass i vård och omsorg. För att även framtidens pensionärer ska få en trygg ålderdom vill vi se över hela pensionssystemet. Det nuvarande pensionssystemet missgynnar alla som inte kan arbeta länge och mycket eftersom det är lönen under hela arbetslivet som avgör hur hög inkomstpensionen blir. Pensionen blir lägre för människor som arbetar deltid, har perioder med sjukdom och arbetslöshet eller inte orkar arbeta när de blir äldre. Det gäller särskilt inom arbetaryrkena, t.ex. för undersköterskor och byggnadsarbetare. De stora skillnaderna i livsinkomst gör att de ekonomiska klyftorna växer bland pensionärerna. föreslår i denna motion en höjning av garantipensionen med . Ett pensionssystem ska vara utformat så att människor före pensionering kan förstå och räkna ut hur stor pensionen blir. Det är viktigt att vi gemensamt sprider de risker som kan uppstå även i ett nytt pensionssystem. Pensionssystemet måste vara fullt finansierat via avgifter samt ha tillräckligt med fonderade medel för att klara ekonomiska kriser. I syfte att göra systemet stabilare och minska risken att bromsen slår vill vi att premiepensionsavgiften kan göras till en del av avgiften till inkomstpensionen. För att skapa ett rättvist och förutsägbart system är en ny genomgripande pensionsreform nödvändig. Vi föreslår därför att det tillsätts en parlamentarisk utredning som har till uppgift att föreslå ett nytt pensionssystem. Med en allt högre förväntad livslängd behöver den ekonomiska politiken tydligt inriktas mot full sysselsättning. I detta avseende kan också AP-fonderna, genom sin funktion som buffert till pensionssystemet, fylla en viktig funktion och användas för strategiska samhällsinvesteringar i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. 5.4Ett hållbart arbetsliv med plats för fler Vår politik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor. Goda arbetsvillkor handlar om mycket mer än vilken lön vi har för vårt arbete. Arbetstagare måste också ha möjlighet att delta i beslut på arbetsplatsen, ta ansvar, ha inflytande över den egna arbetstidens förläggning och möjligheter att utvecklas i arbetet, annars är risken stor att drabbas av ohälsa. Ett väl fungerande samarbete mellan parter i relativ maktbalans och en ändamålsenlig arbetsorganisation är viktiga faktorer för att människor ska må bra på jobbet. Friska arbetsplatser är avgörande för arbetstagarnas ställning, företagens utveckling och för samhällets välstånd. En demokratisering av arbetslivet är bra för alla. Arbetslivet måste därför vara anpassat till mänskliga behov och rättigheter. Mänskliga rättigheter, som facklig förenings- och konflikträtt, måste vara överordnade ekonomiska friheter. Arbetsrätten behöver stärkas på flera områden, bl.a. genom stärkt rätt till fasta jobb på heltid, bättre skydd för utstationerade arbetstagare och skärpta krav på dem som vill anställa arbetskraftsinvandrare. Det ska inte heller vara möjligt att säga upp anställda för att ersätta dem med inhyrda från bemanningsföretag. Trygghet i anställningen och på arbetsmarknaden är av stor vikt för hela samhället eftersom det ökar möjligheterna till utveckling och omvandling. Trygga människor är kreativa. Strukturer som diskriminerar och utestänger och könsrelaterade skillnader i lön, inkomst och arbetsvillkor måste brytas. För att uppnå det krävs starka fackliga organisationer som tar tillvara våra rättigheter i kollektivavtalen och en arbetsrätt som garanterar grundläggande skyddsregler och schyssta spelregler på arbetsmarknaden. För att fler ska välja att organisera sig inför vi avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg och ett jämställt föräldraskap är avgörande förutsättningar för att nå målet om en jämställd arbetsmarknad. avsätter vi betydande medel för en barnomsorg som finns tillgänglig också , nätter och . Regeringens 108 miljoner är en droppe i havet. Vi avsätter i vår budget stimulansmedel som motsvarar 15 000 platser i barnomsorgen , nätter och . Vi utökar också rätten till vistelsetid till för barn till arbetslösa och föräldralediga. Det bidrar till ett mer effektivt arbetssökande som barnens utveckling stimuleras. Vi skärper också kraven på arbetsgivare att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete, och genomföra lönekartläggningar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner. Arbetet med att förebygga och motverka diskriminering oavsett diskrimineringsgrund måste i högre grad än ske systematiskt ute på arbetsplatserna. Vi skärper kraven på aktivt förebyggande arbete och tillför () mer resurser och tydligare uppdrag att arbeta med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering. Vi stärker DO:s arbete med aktiva åtgärder med 20132015. Stressen och hetsen har ökat på arbetsplatserna. Forskningen visar på samband mellan arbetsrelaterad ohälsa och slimmade organisationer med höga prestationskrav och bristen på demokrati i arbetslivet. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö där vi kan utvecklas och där jämställdhet och gemenskap mellan arbetskamrater främjas. Ett långt yrkesverksamt liv ska kunna avslutas med hälsan i behåll. Ett systematiskt förebyggande arbete är avgörande för att minska ohälsan i arbetslivet. För dem som redan drabbats behöver rehabiliteringen och anpassningen av arbetet och arbetsplatserna bli bättre. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor. För att stärka och utveckla tillsyns- och informationsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet anslår vi mer än regeringen 20132015. För att kunna nå målet om full sysselsättning och goda arbetsvillkor behöver arbetsmarknadspolitiken anpassas till dagens och morgondagens arbetsmarknad. Tonvikten måste ligga på aktiva och kunskapshöjande åtgärder för att underlätta strukturomvandling och omställning. En sådan politik är nödvändig för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden och skapa plats för fler i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiken måste understödjas av en offensiv utbildningspolitik som både betonar yrkesvalets och yrkesutbildningens betydelse för den enskildes frihet, självförverkligande, identitetsskapande och ställning på arbetsmarknaden och ger goda möjligheter till livslångt lärande. Både samverkan mellan skola och arbetslivet och styrsystemen behöver utvecklas så att vi i högre grad får yrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och den är även nödvändig för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. Vi vet att ungdomar som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder emellan. För att förebygga detta och ge människor större valmöjligheter på arbetsmarknaden inför vi en rätt för unga upp till att läsa in gymnasieskolan. För att uppmuntra till utbildning inför vi ett särskilt studiebidrag för unga arbetslösa på motsvarande nivå som hela studiemedlet. Även arbetslösa som är fyllda erbjuds gymnasiestudier inom vuxenutbildningen med en förmånlig finansiering i form av aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel.