mot · GZ02U19 · 2012-03-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s budget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatanpassa EU:s budget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste ta initiativ till att bekämpa oegentligheter i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utfasningen av EU:s exportsubventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bindande mål för energieffektivisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på finansiella transaktioner på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha ett säte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristen på handlingar på svenska till . Regeringen har sedvanligt inkommit med sin skrivelse till om verksamheten i EU under föregående år. I skrivelsen listas stora och små frågor på alla de områden som EU omfattar från EU:s omfattande jordbrukspolitik till toppmötet mellan och . Inför EU:s ministerrådsmöten sammanträder regeringen med för att informera och samråda om de olika ärenden som står på ministerrådets dagordning. de gröna har fortlöpande lämnat synpunkter på de förslag som varit uppe till diskussion, samt på regeringens agerande kring dessa, och i flera fall har vi också i anmält en avvikande mening gentemot regeringens agerande. I denna motion kommer vi därför i princip inte att återkomma med våra eventuella invändningar mot regeringens agerande i avslutade frågor. I stället inriktar vi oss främst på sakfrågor som inte är avslutade eller på regeringens övergripande inställning på vissa områden inom EU som vi bedömer vara viktiga och där vi inte delar regeringens inställning eller där vi menar att denna är otydlig. Vi tar också upp frågor som har bäring på regeringens samråd med . Den ekonomiska och finansiella krisen EU:s verksamhet 2011 präglades i stor utsträckning av den ekonomiska och finansiella krisen. En rad extramöten hölls och i snabb takt infördes reformer inom EU för att hantera den djupa ekonomiska kris som drabbat eurozonen. Det är viktigt att konstatera att eurosamarbetet är en bidragande orsak till den ekonomiska krisen. Systemet med en valuta och en ränta för så olika ekonomier har bidragit till att länder haft en konstgjort låg ränta som lett till en hög skuldsättning som bidragit till en överhettning i ekonomin. Detta grundläggande problem löses inte genom de föreslagna mekanismerna. är inte med i euron, och flertalet reformer som beslutades eller som man inledde förhandlingar om berör därför inte . Krav på bättre budgetdisciplin är något som generellt tycker är mycket bra och vi har inte heller motsatt oss dessa förslag på EU-nivå. Det finns en fara i att den snabba reformtakten gör att demokratiska principer sätts åt sidan. Att införa långtgående reformer som inte har stöd bland befolkningen skapar inte stabilitet och trygghet i ekonomin utan riskerar snarare att bygga in en ökad osäkerhet i det europeiska politiska och ekonomiska systemet. Ett aktuellt förslag gäller stabilitetsmekanismen ESM, som har fått hård kritik för att den inte styrs enligt demokratiska principer och att konstruktionen inte möjliggör insyn och demokratisk granskning av verksamheten. Enligt fördraget ska exempelvis ordförande, ledamöter och suppleanter samt den verkställande direktören och övrig personal åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden när det gäller handlingar som de utför i sin tjänsteutövning. Fördraget säger också att ESM, dess egendom, fonder och tillgångar ska ha immunitet mot varje form av juridisk behandling. Detta rimmar illa med principerna om att ansvariga ska kunna ställas till svars för de handlingar de utför och att misstag som begås ska kunna rättas till med juridiska medel. hanterar en proposition från regeringen gällande ESM, och vi lägger därför inga förslag på tillkännagivande kring detta i denna motion. Översyn av EU:s budget En översyn av EU:s omfattande budget har inletts. En punkt ser vi som angelägen att lyfta fram särskilt, nämligen att klimatsäkra EU:s budget. Regeringen måste nu mycket konsekvent ta initiativ till att EU:s budget anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras och får en ökad andel av EU:s budgetram samt att EU:s budget klimatsäkras, dvs. att budgeten inte ska gå till verksamhet som förstör klimatet. Det betyder t.ex. mindre ekonomiska resurser till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. När det gäller just järnvägspolitiken finns ett klart mervärde för EU: Ska människor kunna ersätta flygresor (som förstör klimatet) med järnvägsåkande (som är bättre för miljön) krävs också att järnvägsnäten över gränserna förbättras och att en kraftig utbyggnad av höghastighetståg inom och över nationsgränserna görs. anser att det bör tillsättas en särskild arbetsgrupp på EU-nivå för att se över EU:s budget utifrån klimatfrågan, som ett led i den påbörjade översynen, och se på hur och inom vilka områden åtgärder krävs för att EU-budgeten ska kunna klimatsäkras. Det borde ligga både i och i EU:s intresse att försöka vrida budgeten till en utveckling som inte påskyndar klimatförändringarna. Tyvärr är det så att stora delar av EU:s budget är direkt klimatförstörande, trots de målsättningar som har satts upp av EU med att bl.a. sänka utsläppen . Att klimatsäkra EU:s budget borde vara ett svenskt krav att driva inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. Trots att EU:s revisionsrätt återigen inte har kunnat ge en ren revisionsförklaring gällande korrektheten i hur EU:s pengar används har den tagits upp av regeringen i skrivelsen. Att man inte kan lämna en ren revisionsförklaring betyder att man inte kan intyga att allt har gått rätt till, utan konstaterar att det finns oegentligheter. Hur mycket som är svinn och bedrägerier vet man inte exakt, men det finns. Regeringens åsikt, som redovisades inför inför beslut om rekommendation på Ekofinmötet, är att det inte är bra men att man hoppas att ansvariga, dvs. , ska skärpa sig. Regeringen valde därför att med likasinnade länder lägga ned sin röst, vilket vi tycker är ett steg i rätt riktning. Men vi delar inte regeringens åsikt att på allvar skulle ta itu med frågan, vilket nu 2012 visar sig vara korrekt. borde därför inte rösta för ansvarsfrihet för 2011. Vi är dock glada för att regeringen nu 2012 är öppen för att rösta nej till ansvarsfrihet för eftersom ingen förbättring skett 2011 utan det har tvärtom skett en försämring. Det pågår ett arbete med att försöka komma till rätta med problemen, såväl inom som i medlemsstaterna. Detta arbete har dock pågått nu och fortfarande kan inte revisionsrätten avge något ordentligt intyg om hur EU handhar alla pengatransaktioner. menar därför att borde agera mer för att fusk med EU-medel ska bekämpas. Vi anser därför att ska ta initiativ till att bekämpa oegentligheter i EU. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s jordbrukspolitik är, trots vissa reformer, omodern och bygger i stor utsträckning på målformuleringar från efterkrigstiden. Den skapar en överskottssituation på EU-marknaden, vilket leder till att överskott dumpas på världsmarknaden och därigenom slår ut jordbruksproduktionen i fattiga länder. Inför reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är inriktning att direktstöd ska fasas ut och att stöd i princip enbart ska betalas ut för miljönytta. Detta bör ges regeringen till känna. Utformningen ska ske så att jordbruk kan bedrivas i hela landet. I skenet av en växande befolkning i världen och globalt sett minskad åkerareal per person, är det vilja att öka självförsörjningsgraden för livsmedel och foder. Vi vill också se en övergång till ekologiskt lantbruk. Regeringens linje är dock alldeles för svag gentemot och andra medlemsländer. anser att målsättningarna måste skärpas: EU:s resurser måste i högre grad gå till att möta nya hot som klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald, jordförstörelse, vattenbrist och liknande. Åtgärder för att minska användningen av fossila bränslen och konstgödsel inom jordbruket borde ha en hög prioritet i EU. Fördelningen av EU-stödet måste hanteras. En utjämning av stödnivåer mellan olika medlemsländer måste genomföras. Genom att tydligare koppla stödet till miljöfaktorer skulle stödet delas på fler och mindre aktörer. EU:s exportsubventioner ska vara avskaffade till 2013 i enlighet med tidigare beslut. Det är viktigt att bevakar att så också blir fallet. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s fiskeavtal med tredje land har haft många brister, och vi i har kritiserat avtalen och röstat mot att teckna sådana. Ett huvudkrav är att avtal inte träffas med diktaturer. Mänskliga fri- och rättigheter måste respekteras av det land EU ska träffa fiskeavtal med. Ett annat grundkrav är att fiske bara får bedrivas på ett överskott, alltså inte tära på kapitalet. Här ser vi att reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken har tagit en positiv vändning vad gäller den internationella dimensionen. Vi välkomnar dessa framsteg och utgår från att regeringen fortsättningsvis kommer att följa de nya riktlinjerna, i stället för att som tidigare t.ex. stödja EU-fiske på ockuperat vatten. Vi menar att de miljörelaterade frågorna inom EU generellt sett blir alldeles för styvmoderligt behandlade. Vi menar att regeringen borde ta miljöarbetet inom EU på större allvar och driva frågorna med ökad kraft. I vissa fall är regeringen inte bara passiv utan motverkar rent av miljöambitionerna. Ett viktigt exempel handlar om innovativa mekanismer för att finansiera utsläppsminskningar och klimatanpassning i syd. De bilaterala överföringar som sker är inte i närheten av de åtaganden vi gjort. Om inte medlemsländerna radikalt ökar sina budgetar för klimatfinansiering kommer vi att behöva nya finansieringsmekanismer. Inom EU har det diskuterats en rad sådana alltifrån skatter på flygbränsle och fartygsbränsle till skatter på finansiella transaktioner eller aktiviteter men regeringen har i allmänhet motverkat dessa eller förhålligt sig passiv. Det rimmar illa med regeringens tal om att klimatarbetet till stor del ska ske utomlands. Mot bakgrund av att EU:s mål om energieffektivisering inte bedöms uppnås, är det olyckligt att den motsätter sig alla konkreta förslag för hur målet ska kunna uppnås. Energieffektivisering är viktigt för att kunna nå uppsatta klimat- och miljömål. När som ordförandeland föreslog en effektivisering om sade den än en gång nej. Motiveringen var att det skulle missgynna svensk industri. menar tvärtom att regeringens motstånd mot energieffektivisering riskerar att slå ut svenskt näringsliv när andra länder producerar samma produkter med mindre energi. För att klara den globala konkurrenskraften behövs en politik för att använda energin smartare och kunna minska energislöseriet. Potentialen för effektivisering är enorm. En genomsnittlig svensk konsumerar dubbelt så mycket el som en dansk, tysk eller engelsman. Den statliga pekar på att den årliga energianvändningen i kan minska med (TWh) på bara och att hela minskningen kan göras med lönsamhet för den enskilde och för samhället redan på kort sikt. tycker därför att ska ställa sig bakom förslagen om bindande mål för energieffektivisering. Skatt på finansiella transaktioner Frågan om skatt på finansiella transaktioner har mot bakgrund av finanskrisen fått förnyad aktualitet. presenterade ett förslag på skatt på omsättningen av aktier, fondandelar och obligationer och beräknar att denna skulle ge årliga inkomster på samt minska volatiliteten på finansmarknaden. Regeringarna i bl.a. , och driver på för att en transaktionsskatt ska träda i kraft . Det är djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulation i finansiella instrument. anser att ska fortsätta utreda möjligheterna att införa en skatt på finansiella transaktioner. delar dock inte förslag att intäkterna av denna skatt ska tillfalla EU i form av egna medel utan anser att om de inte går direkt till en fond för klimatåtgärder i syd så borde medlemsstaterna få dessa medel. Detta bör ges regeringen till känna. har två möteslokaler, dels huvudkontoret i , , dels möteslokalen med tillhörande kontor i , . På båda ställena finns nybyggda lokaler till mångmiljardbelopp. Huvudsakligen används lokalerna i där man befinner sig . Sedan åker man till för ett fyradagarsmöte. Flyttcirkusen är en makalös misshushållning med ekonomiska resurser genom att håller sig med två stora byggnader, varav den i bara används . Resten av månaden står lokalerna tomma. Förutom att ledamöterna i ska ta sig till , vilket inte betyder så mycket eftersom de kommer från olika delar av EU, är det i runda tal 3 000 personer som ska transporteras mellan främst och . Personal, assistenter, ledamöter och tjänstemän, journalister, tolkar, översättare med flera ska göra denna resa en gång . Till detta kommer material och underlag som transporteras i ett 20-tal lastbilar från till . Detta kostar skattebetalarna , lågt räknat. Gröna gruppen i tog fram en studie för att se vilka miljöeffekter denna flyttcirkus har. Det är vid Yorkuniversitetet som gjort studien. Resultatet är skrämmande. Mellan 20 000 och koldioxidutsläpp generera denna cirkus, vid en försiktig uppskattning (t.ex. är inte utsläppen för att hålla byggnaderna med värme den period de inte används inräknade). Det är lika mycket som 13 000 tur- och returresor med flyg över eller vad 4 000 genomsnittshushåll i producerar . anser mot bakgrund av ovanstående att enbart ska ha ett säte, företrädesvis , och att den ska verka för detta. Detta bör ges regeringen till känna. Frågor om öppenhet och insyn är viktiga att driva inom EU. Även om vissa måttliga steg har skett inom EU i riktning mot ökad öppenhet återstår mycket att göra. Bakslag har dock också skett, inte minst , då hanteringen av olika reformer för att möta den ekonomiska och finansiella krisen väldigt ofta skett bakom stängda dörrar och hemligstämplade underlag. Det är inte bra. Vi menar därför att det är av avgörande betydelse att de länder som önskar öppenhet inom EU med kraft verkar för detta. Vi vill därför att regeringen kraftfullt engagerar sig i arbetet för ökad öppenhet inom EU. Som ett led i arbetet med ökad öppenhet borde regeringen även se över hur insynen och öppenheten när det gäller EU-frågorna i kan öka. Skriftliga underlag till utskotten och inför rådsmöten Regeringen har skyldighet att informera och samråda med inför rådsmöten. finns också ordningen att utskotten ska involveras mer och tidigare i processen än vad som varit fallet tidigare. Till dessa möten finns i regel skriftliga underlag. Det finns dock fortfarande problem med att underlagen kommer sent, och i flera fall finns de inte på svenska, utan ofta på engelska. Detta gäller främst underlagen till , som i regel kommer sist i process inför ministerrådsmötena. anser inte att det är godtagbart att det material som tillsänds inför kommande ministerrådsmöten i så stor utsträckning enbart är på engelska. Vi menar att detta är oacceptabelt, inte minst ur demokratisk synvinkel. Språkkunskaper ska inte utgöra ett kriterium för möjligheten att utöva sin kontrollmakt som folkvald och för att kunna påverka regeringens agerande i EU-arbetet. Även för den som behärskar engelska i någorlunda hög grad utgör de enorma textmassorna (som oftast får samma vecka som har möten) en svårighet, då det till största delen handlar om ett komplicerat och rättsligt språk där det är viktigt att man även kan förstå detaljerna för att korrekt kunna bedöma de frågeställningar som behandlas. Det faktum att EU-dokument också ofta är fyllda med en EU-jargong och svårbegripliga formuleringar gör det inte heller lättare att begripa texterna. Vi inser naturligtvis att det inte alltid är regeringen som kan lastas för EU:s otillräcklighet på området, men efterlyser ett mer aktivt agerande från regeringens sida för att åtgärda problemet eftersom situationen inte är tillfredsställande och inte har så varit alltsedan blev medlem i EU. Detta bör ges regeringen till känna.