mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — Regeringens jämförelsevis optimistiska bedömning innebär att man förväntar sig att BNP är mer än högre än bedömning för . Sådana avvikelser påverkar naturligtvis bedömningen av reformutrymmet . Prognos för arbetslösheten Regeringen och myndigheter Grunden för regeringens relativa optimism är att man har en betydligt mer optimistisk syn på arbetsmarknadens funktionssätt än andra bedömare. Tilltron till den egna politikens återverkningar är hög. Därför förutser regeringen att arbetslösheten kommer att sjunka snabbt när ekonomin närmar sig sin långsiktiga jämviktsbana. Regeringens bedömning av den framtida jämviktsarbetslösheten är lägre än och bedömningar. Trots en förhållandevis gynnsam utveckling för svensk ekonomi består den höga arbetslösheten. Särskilt oroväckande är den höga ungdomsarbetslösheten och den höga och växande långtidsarbetslösheten. Källa: SCB. drabbades av det största BNP-fallet i modern historia. följde en kraftig återhämtning. Men arbetsmarknaden återhämtade sig aldrig fullt ut. Arbetslösheten är , och på uppåtgående. Konjunkturbarometerns anställningsplaner pekar på att efterfrågan på arbetskraft kommer att minska under de närmaste kvartalen. Arbetsförmedlingen rapporterar att antalet personer berörda av varsel om uppsägning innevarande år genomgående är fler jämfört med året innan. Under majjuli var det nästan 14 000 personer som varslades om uppsägning, vilket är drygt 3 000 fler än året innan. Den svaga efterfrågan på arbetskraft och det växande utbudet gör att arbetslösheten enligt de flesta bedömare närmar sig . som arbetslösheten ökar bedöms sysselsättningen falla tillbaka. bedömer att sysselsättningen kommer att uppgå till . Källa: SCB. Sysselsättningen har legat på en låg nivå. Sysselsättningsgraden () ligger på en lägre nivå än . Utvecklingen skiljer sig dock mellan olika åldersgrupper. Sysselsättningen bland yngre har minskat medan den bland äldre har ökat. Arbetslösheten var /07 . har arbetslösheten ökat till . Arbetslösheten har särskilt ökat bland unga. Bland 20 till 24-åringar har arbetslösheten ökat från /07 till att uppgå till . Även i åldersgruppen har arbetslösheten ökat påtagligt, från att trendmässigt varit till . Ungdomsarbetslösheten är högre i än i jämförbara europeiska länder, såsom , , , , och . Ungdomsarbetslöshet i några europeiska länder Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden har blivit fler. Arbetsförmedlingens statistik visar att de som har varit inskrivna har ökat och omfattar 70 000 arbetslösa. Långtidsarbetslöshet är en indikator på hur utanförskapet utvecklas. En annan viktig indikator är utbetalning av socialbidrag. Statistik från visar att bland de 264 000 vuxna som fick ekonomiskt bistånd 2011 var arbetslöshet det vanligaste försörjningshindret för . Kostnaden för ekonomiska bistånd (exklusive introduktionsersättning) har ökat med . Ekonomiskt bistånd exklusive introduktionsersättning (Miljoner kronor) Trots den höga svenska arbetslösheten möter företag som söker arbetskraft svårigheter att hitta rätt kompetens. En indikator på hur matchningen på arbetsmarknaden fungerar är den så kallade Beveridgekurvan som visar sambandet mellan arbetslöshet och vakanser. Vi ser att vakanstalen har ökat utan att arbetslösheten har minskat i motsvarande grad. krävs fler vakanser per arbetslös för att bibehålla en viss nivå på arbetslösheten. Detta indikerar i sin tur att arbetsmarknaden börjat fungera sämre. I Arbetsförmedlingens bedömning av efterfrågan på arbetsmarknaden som presenterades råder det brist på arbetskraft inom ett flertal yrken. Många bristyrken kräver högskoleutbildning. Men brist råder också inom ett flertal yrken där det inte krävs högskoleutbildning. Yrken med störst brist på sökande fram Civilingenjörer, gruvteknik och metallurgi Civilingenjörer, bygg och anläggning Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Civilingenjörer, elektronik och teleteknik Källa: Arbetsförmedlingen. Matchningsproblematiken har fördjupats av de senaste årens nedskärningar inom ramen för den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har minskat från ungefär 11 000 till ungefär 4 500. Istället för aktiva insatser möts den arbetslösa av passiva insatser med låg kvalitet. Långtidsarbetslösa, aktiva insatser och fas 3 Källa: Arbetsförmedlingen. är över 30 000 arbetslösa placerade i regeringens arbetsmarknadspolitiska flaggskepp fas 3 (numera omdöpt till sysselsättningsfasen). Enligt är det endast av dem som deltagit i fas 3 som lämnat programmet för arbete eller utbildning. Det finns anledning att anta att regeringens utbildningspolitik bidrar till att försämra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt. minskar regeringen antalet högskoleplatser med ungefär 10.000 och lika 2013. Antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen är lägre än 2006. Inom har andelen behöriga till gymnasieskolan sjunkit. Nästan en tredjedel av eleverna i gymnasieskolan fullföljer inte sin utbildning eller saknar slutbetyg studier. leder också sänkta kunskapskrav på yrkesinriktade gymnasieprogram till att yrkesprogram med goda jobbutsikter tappar sökande. () och menar att det finns tydliga tecken på att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats . KI noterar att andelen företag som rapporterar arbetskraftsbrist är hög givet det rådande arbetsmarknadsläget. KI menar vidare att den genomsnittliga rekryteringstiden i det privata näringslivet har ökat och att den så kallade jobbchansen, det vill säga sannolikheten för en arbetslös att få jobb vid ett givet arbetsmarknadsläge, är lägre än under tidigare år.1 Både KI och hänvisar också till hur den svenska Beveridgekurvan rört sig. har kurvan skiftat utåt. Antalet vakanser har ökat utan att arbetslösheten minskat i motsvarande grad, vilket är ett tecken på försämrad matchningseffektivitet. Även noterar att matchningen på svensk arbetsmarknad försämrats . I organisationens årliga rekryteringsenkät uppger omkring hälften av företagen att de haft ganska eller mycket svårt att rekrytera den arbetskraft de efterfrågat. En viktig förklaring till att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats är den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som skett sedan regeringsskiftet från aktiva insatser till passiva åtgärder. hade en i internationellt perspektiv begränsad inkomstspridning. Höginkomsttagarna hade i en lägre andel av inkomsterna jämfört med andra europeiska länder. avviker inte lika påtagligt mot andra europeiska länder. Detta gäller både inkomstklyftor generellt och utvecklingen för gruppen med de högsta inkomsterna. har många industrialiserade länder följt en utveckling med ökade inkomstskillnader. Internationell handel, teknisk utveckling och alltmer individualiserad lönebildning är några av de förklaringar till denna utveckling som lyfts fram. Politiken kan, mot bakgrund av underliggande trender, antingen bidra till att motverka växande inkomstskillnader eller till att vidga dem. har den förda ekonomiska politiken aktivt medverkat till att vidga inkomstklyftorna i . Det har varit en politik präglad av nedskärningar i den generella välfärden och stora skattsänkningar som gett mest till höginkomsttagare. Om man studerar fördelningseffekten av de förändringar av skatter och utgifter som skedde åren 20062010 är det tydligt att fördelningen av den genomförda ekonomiska politiken är ojämn. fick den procentenheten med högst inkomst, med en inkomst om , av de samlade skattesänkningarna och ekonomiska reformerna. Det betyder att toppinkomsttagarna fick fem gånger mer genom regeringens reformer än den genomsnittliga svensken. De olika procentenheternas andel av reformer 20062010 Fördelningseffekt av Socialdemokraternas budgetmotion Flera av de reformer som Socialdemokraterna föreslår påverkar hushållens ekonomi. har gjort en fördelningsanalys av förslagens samlade effekt. Analysen mäter effekten av att genomföra Socialdemokraternas politik istället för regeringens politik. Det faktum att Socialdemokraternas budget mer kraftfullt bekämpar arbetslösheten har inte beaktas i analysen, utan är en effekt som tillkommer. Förslagen som studeras är: Barnbidraget höjs med . Underhållsstödet höjs med . Pensionärsskatten sänks med dubbelt så mycket som i regeringens förslag. Jobbskatteavdraget skalas ner på månadsinkomster överstigande Nedsättningen av egenavgiften för unga slopas. Analysen visar att 9 av 10 inkomsttagare får en ökad inkomst med Socialdemokraternas förslag. Förändringen av barnbidrag påverkar av naturliga skäl bara barnfamiljer. Barnfamiljer finns i alla inkomstgrupper (deciler)3. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen påverkar individer i alla deciler positivt. Höjning av underhållsstödet ger störst effekt för individer i den lägsta inkomstgruppen. Den sänkta pensionärsskatten ger störst effekter i decilgrupp 25. Att avtrappa jobbskatteavdraget från påverkar endast individer i decil 10. skulle den genomsnittliga inkomsttagaren i få mer , inklusive barnbidragshöjningen, om Socialdemokraternas politik genomfördes istället för den borgerliga regeringens politik. Förändrad genomsnittlig disponibel inkomst per decil, 2013, kronor Skillnader i villkor för kvinnor och män ska minska. Det är en central inriktning för Socialdemokraternas budgetmotion. Klyftorna mellan kvinnor och män är stora. Studerar vi utvecklingen av inkomstskillnaderna kan vi konstatera att, även om inkomstgapet mellan kvinnor och män minskar, i nuvarande takt dröjer det innan kvinnorna kommer ikapp männens inkomster. Insatser för ökad sysselsättning bland kvinnor I budgetmotionen genomförs ett flertal reformer som tryggar och ökar välfärdstjänsternas räckvidd. Många kvinnor arbetar inom välfärden. De får tryggare jobb med Socialdemokraternas breda satsningar på välfärden, bland annat tillförs skolan stora resurser för att skapa mindre klasser. En mer balanserad fördelning mellan avlönat och oavlönat arbete är centralt för att nå ett mer jämställt samhälle. Forskning visar att välfärdstjänsternas räckvidd och kvalitet påverkar kvinnors möjlighet till arbete. Ett exempel är att arbetslösa kvinnor med småbarn har ökad sannolikhet att hitta arbete när man har tillgång till barnomsorg (IFAU 2010:6). I vårt budgetförslag avsätts resurser för att bygga ut barnomsorg , nätter och . Det stärker kvinnors möjligheter att jobba som barnen får trygghet och kontinuitet. Resurser tillförs förskolan. För oss är en allmän förskola en hörnsten i en politik för framtiden. Om fler kvinnor ska kunna jobba behöver förskolan förstärkas. Den borgerliga regeringens vårdnadsbidrag leder fel. Resurser avsätts också för att öka tillgången till läxhjälp. Det är viktiga insatser för föräldrar som inte har möjlighet att ge det stöd till sina barns studier som behövs. En äldresatsning i vård och omsorg genomförs. En trygg offentligt finansierad äldreomsorg är viktig, inte minst för att undvika att de äldres barn ska behöva lämna aktivt arbetsliv för vård av föräldrar. Den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Det minskar risken för att anställa personer som har varit sjukskrivna. Det är gynnsamt för både kvinnor och män som har varit sjukskrivna och som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. näringspolitiska insatser genomförs för att skapa fler jobb åt kvinnor och män. Några av reformerna är sannolikt särskilt viktiga för kvinnor. Ett sådant exempel är nyföretagargarantin, ett stöd för företagare som har bärkraftiga affärsidéer men som saknar tillräckliga säkerheter, i form av exempelvis bostad. Fördelningseffekt av Socialdemokraternas förslag I budgetmotionen genomförs ett antal inkomstförstärkningar som särskilt förbättrar kvinnors ekonomiska situation. Ett sådant exempel är att underhållsstödet förbättras. betalas nedskalningen av jobbskatteavdraget för miljoninkomster i huvudsak av män. har gjort en fördelningsanalys uppdelad på kvinnor och män av förslagens samlade effekt. Analysen mäter effekten av att genomföra Socialdemokraternas politik istället för regeringens politik. Analysen visar att kvinnor gynnas något mer än män av Socialdemokraternas förslag. Innan hänsyn har tagits till barnbidraget, växer kvinnors nettoinkomst med i genomsnitt medan män får . Socialdemokraterna lade fast det finanspolitiska ramverket med överskotts- mål, utgiftstak, balanskrav på kommunerna och en sammanhållen budgetprocess efter den svenska 1990-talskrisen. har tjänat väl. anslöt sig även till denna ordning. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för under finanskrisen. Ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar. Men denna konkurrensfördel går lätt förlorad om ramverket ignoreras. För att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen samt för att bidra till en betryggande marginal till gränsen för underskott i EU:s har ett överskottsmål. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. Vi kan nu konstatera att ekonomiska bedömning av reformutrymmet är alltför optimistisk. Regeringens expertmyndigheter och anser att regeringens förslag inte fullt ut ryms inom målet. Med de förslag som regeringen presenterat nås inte överskottsmålet. Det vore synnerligen olyckligt om stabiliteten i de svenska offentliga finanserna ifrågasattes. Vår hållning är att regler ska efterlevas. En förändring i överskottsmålet bör annonseras i förväg och inte genomföras för att olika faktorer försvårar målets efterlevnad. Full sysselsättning är den ekonomiska politikens viktigaste mål. Men under har arbetslösheten i legat högre och sysselsättningen lägre, även i perioder med stark BNP-tillväxt, än vad som var fallet före 1990-talskrisen. För att politiken tydligare ska verka för en ökad sysselsättning bör det ekonomiska ramverket kompletteras med ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Källa: SCB/. Full sysselsättning är ett läge när alla som kan och vill arbeta också hittar ett arbete. Men det räcker inte med låg arbetslöshet. För att begreppet full sysselsättning ska vara meningsfullt som målsättning krävs att sysselsättningsgraden är hög. Många måste både vilja och kunna arbeta. Den samlade ekonomiska politiken måste utformas så att individers vilja till arbete förstärks. Det sker genom att arbete lönar sig, genom en bra lön och rätt till exempelvis pension, a-kassa och föräldraförsäkring. Men det räcker inte med att fokusera på människors vilja till arbete. Politiken måste också utformas så att fler kan arbeta. Det handlar bland annat om att öka sysselsättning och arbetstid genom välfärdsreformer, som tillgång till barnomsorg och äldreomsorg. Men det handlar också om att förbättra villkoren på jobbet genom medvetna insatser för bättre arbetsmiljö samt möjligheter att få fast heltidstjänst. Slutligen måste politiken bidra till att forma en ekonomisk miljö där fler jobb kan skapas så att fler också hittar ett arbete. Då krävs att efterfrågan på varor och tjänster i ekonomin hålls på hög nivå. En aktiv näringspolitik behöves, som gör att företag kan växa och anställa. Penning- och finanspolitiken måste användas effektivt. I Socialdemokraternas budgetmotion föreslås ett antal centrala steg för att påbörja ett långsiktigt reformarbete som tar till full sysselsättning. Det handlar bland annat om sänkta trösklar för arbete genom lägre avgifter till a-kassan och höjt barnbidrag investeringar i utbildning som förbättrar matchningen på arbetsmarknaden investeringar i barnomsorgen och äldreomsorgen som gör det möjligt för fler att lönearbeta ökad efterfrågan på arbetskraft genom aktiva näringspolitiska insatser. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning behöver ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett övergripande mål tydliggör politikens inriktning. Det stärker styrningen inom Regeringskansli och myndigheter för att lyfta fram nya förslag som verkar i riktning mot måluppfyllelse. Vi vill se ett övergripande sysselsättningsmål. Detta ska kontinuerligt kompletteras av tidsatta delmål. Målet ska vara styrande för den förda ekonomiska politiken, som det finanspolitiska ramverket efterföljs. För att tydliggöra betydelsen av ökad delaktighet på arbetsmarknaden bör sysselsättningsgraden vara det övergripande måttet. Exakt vilket mått på sysselsättning som ska följas bör utformas inom . En dimension som måste analyseras är vilka åldersgrupper som ska avses, bland annat för att undvika en konflikt mellan sysselsättningsmålet och våra höga utbildningspolitiska ambitioner. Huvudmålet med mål om sysselsättningsgrad ska kompletteras med återkommande uppföljning av antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Huvudmålet kan kontinuerligt brytas ner på undergrupper. Operativa delmål ska formuleras som bidrar till att nå det övergripande sysselsättningsmålet. Ett operativt delmål ska vara att minska skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män. I ett internationellt perspektiv har starka statsfinanser, vilket till stor del förklaras av det finansiella ramverk som tidigare socialdemokratiska regeringar utarbetat. För att bedöma värdet på statens förmögenhet räcker det emellertid inte med att enbart se till statens finansiella ställning. För att bedriva en väl avvägd ekonomisk politik måste man även beakta hur de statliga reala tillgångarna, det vill säga värdet på vägar, järnvägar och annat fysiskt kapital i statlig ägo, utvecklas. Värdet på den offentliga kapitalstocken beror av investeringsbeslut som tagits under en betydande tidsrymd. För att analysera behovet av ökade investeringar behöver man därför studera utvecklingen i ett längre historiskt perspektiv. Sedan ungefär har de offentliga investeringarna stabiliserats kring av BNP, vilket kan jämföras med nivå på av BNP. För att på bästa sätt följa hur de offentliga investeringarna utvecklas behöver investeringarna tydligt redovisas. Vi föreslår att en investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna ska biläggas budgetpropositionen. Planen ska redovisa i närtid genomförda, nu pågående samt planerade offentligt finansierade investeringsprojekt. Investeringsplanen ska redovisas som utgiftstaken fastställs. Investeringsplanen ska redovisas både i absoluta tal och som andel av den samlade ekonomin. Kapitalstockens utveckling ska särskilt belysas. Vår bedömning av reformutrymmet Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en viktig konkurrensfördel för . Grunden för detta är att de regelverk som satts upp också efterlevs. Regeringen har, för att utvärdera efterlevnaden av överskottsmålet, upprättat tre indikatorer: det historiska tioårssnittet, det konjunkturjusterade sparandet och en sjuårsindikator som mäter sparandets utveckling över budgetåret, de tre föregående åren och de tre följande åren. Mot bakgrund av en avstämning mot dessa indikatorer söker man fastställa om den förda politiken är förenlig med överskottsmålet. Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Källa: Budgetpropositionen , s. 129. Regeringen finner själv att den föreslagna politiken inte är förenlig med överskottsmålet. Om det bakåtblickande tioårssnittet konstateras: År 20022011 motsvarade det finansiella sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt av BNP. Sparandet låg med andra ord något under målsatt nivå. Om sjuårsindikatorn konstateras, likaledes: Om vikt tillmäts både den ojusterade och den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn förefaller det finansiella sparandet ligga något under överskottsmålet. Även det strukturella sparandet pekar i samma riktning: Denna indikator pekar på ett sparande som ligger under målet och nästa. Regeringen bedömer själv att reformutrymmet är väl tilltaget: Sammantaget visar indikatorerna som används för att följa upp överskottsmålet på ett finansiellt sparande som ligger något under målet 20122014. Regeringen tycks mena att det alltför väl tilltagna reformutrymmet likväl är väl avvägt med hänsyn tagen till den utdragna lågkonjunktur genomgått. Överskottsmålet innebär inte att överskottet ska uppgå till av BNP. Politiken bör, tvärtom, anpassas efter konjunkturen. Under sämre tider bör det finansiella sparandet vara lägre än målets nivå för att vara högre under bättre tider. Men målet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till i genomsnitt under en konjunkturcykel. För att utvärdera om det föreligger en systematisk avvikelse från målet studeras den historiska tioårsindikatorn. Den är 0,7. Konjunkturjusterat är den 1,2. Av detta drar regeringen slutsatsen att den rådande regimen är förenlig med överskottsmålet. Det är en vågad slutsats, eftersom BNP-gapet i allmänhet och i genomsnitt är negativt. Av denna anledning anser exempelvis i sina beräkningar att ett konjunkturjusterat sparande på 1,5 när ekonomin är i balans är den nivå som är förenlig med överskottsmålet. Även det konjunkturjusterade historiska genomsnittet ter sig, alltså, lågt i förhållande till målets nivå. En förklaring till att regeringen har hamnat på en alltför låg bana för det finansiella sparandet kan vara att regeringen hyser överoptimism om den egna politikens återverkningar. Regeringen har en helt annan syn på arbetsmarknadens utveckling om två, än de flesta oberoende bedömare. Denna optimism kan konsistent bidra till att regeringen överskattar de fria resurserna. Över tid rör sig därmed finanspolitiken från den bana som är förenlig med målet. Indikatorer regeringen och Socialdemokraterna Procent av BNP respektive potentiell BNP Finansiellt sparande (regeringen) Sjuårsindikatorn (regeringen) Strukturellt sparande (regeringen) Finansiellt sparande (S) Sjuårsindikatorn (S) Strukturellt sparande (S) Källa: Budgetpropositionen , s. 129. Det finns ingen anledning att ta tillbaka till en finanspolitik som är förenlig med överskottsmålet i ett slag. råder lågkonjunktur och en kraftig åtstramning vore av detta skäl olämplig. Däremot borde regeringen notera den systematiska avvikelse som uppstått och anpassa politiken till detta. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett lägre reformutrymme. Därmed uppstår en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. Vi delar inte regeringens åsikt att reformutrymmet är . Vi delar emellertid regeringens bedömning att denna nivå inte är förenlig med överskottsmålet. Vi gör bedömningen att reformutrymmet är . Med ofinansierade insatser i denna omfattning anser vi att finanspolitiken närmar sig måluppfyllelse i en rimlig takt, med hänsyn tagen till rådande konjunkturläge. För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till sunda offentliga finanser. Vi socialdemokrater föreslår i denna budgetmotion att utgiftstaket , 2014 resp. 2015 ska uppgå till 1 115, 1 125 resp. . Budgeteringsmarginalen uppgår i vårt förslag till 19, 13 resp. under 20132015. Efterfrågestimulanser i Socialdemokraternas förslag Finanspolitiken ska stimulera efterfrågan i lågkonjunktur. Det bidrar till en mer balanserad ekonomisk utveckling. Ofta mäts finanspolitikens stimulerande effekt med förändringen i det konjunkturjusterade sparandet. Om det konjunkturjusterade sparandet stiger sägs finanspolitiken verka åtstramande och om det sjunker anses finanspolitiken verka expansivt. Redovisningen i budgetpropositionen innebär att det konjunkturjusterade sparandet sjunker.