mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — vill genomföra en punktinsats mot den organiserade brottslighet som fått ett allvarligt fäste i vårt land i och med EU, Schengen och tidigare regeringars oansvariga invandringspolitik. Vi anser att det bör vara brottsligt att uppvisa ett kriminellt mönster inom ramen för deltagande i en kriminell organisation. På så sätt kommer ledande nyckelpersoner att kunna dömas till kännbara fängelsestraff utan att de knutits till några övriga brott. Vid fällande dom ska ett nytt extra utvidgat förverkande kunna företas för att markera att organiserad brottslighet aldrig ska kunna vara lönsamt. Ursprunget till samtliga tillgångar som ägs eller nyttjas av dömda brottslingar ska granskas i fråga om förverkande. Utifrån principen om omvänd bevisbörda ska det sedan ankomma på brottslingen att styrka att tillgångarna förvärvats lagligt. Med vår aviserade punktinsats kommer att ges huvudansvar för arbetet mot organiserad brottslighet. Myndigheten kommer att ges utökade befogenheter att använda hemliga tvångsmedel, och sekretessrestriktioner vid begäran om information från andra myndigheter kommer att lättas. Vid allmän misstanke om eller koppling till organiserad brottslighet vill vi slutligen också göra det lättare för polis att tillfälligt beslagta tillgångar, skärpa straffen för olaga hot och övergrepp i rättssak samt införa ett kronvittnessystem. Våra förslag ger rättsväsendet de nödvändiga verktyg som krävs för att effektivt göra upp med den riktigt grova brottsligheten. Som positiv bieffekt av detta hoppas vi se frigjorda resurser inom de brottsuppklarande och brottsförebyggande delarna av rättsväsendet, resurser som i stället kan användas för att motverka den stora vardagsbrottsligheten. 6.7Fler synliga poliser! Det har uppmärksammats att Polisen ägnar väldigt liten del av sin arbetstid åt synligt polisarbete på gator och torg. inser att problemen med effektiviteten inom hela rättskedjan i allmänhet och Polisen i synnerhet härrör från strukturella problem snarare än på avsaknad av ekonomiska resurser. Det finns även en bred politisk enighet om behovet av en omorganisation av Polisen. Detta kommer dock att ta och vill därför redan nu sjösätta en riktad satsning för att möjliggöra fler synliga poliser på gator och torg. Vår ambition är därför att avsätta till insatser som syftar till att frigöra resurser till synligt polisarbete i offentliga miljöer. Detta kan handla om att resurser avsätts såväl till nya poliser, till civil personal som kan avlasta poliserna som till ny teknisk utrustning som kan förbättra effektiviteten inom polisarbetet. Vi är öppna för att detta anslag blir permanent men avser först följa hur omorganisationen av Polisen fortlöper. Människan är en fantastisk varelse. Genom vår nyfikenhet och önskan att förstå har vi byggt upp komplexa samhällen och gjort otroliga upptäckter. Varje individ har enorm kapacitet att lära och hitta sin specialitet. Skolan ska vara den plattform där vår hjärna prövas och utvecklas, där vi kan nå vår fulla potential och där kunskap kan förmedlas och insikter skapas. Svensk skola står inför en rad olika utmaningar. Från att en gång ha varit en skola i världsklass, har resultaten i den svenska skolan försämrats drastiskt . har skolan blivit allt mer stökig, otrygg och segregerad. vill förändra detta och i stället se en skola som kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskapsförmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. Vi vill se en skola som genomsyras av demokratiska värden och respekt för andras åsikter, en skola där kritiskt och konstruktivt tänkande stimuleras och uppmuntras inte bestraffas. Vi avser att genom ökad resurstilldelning och en rad genomgripande reformer verka för att svensk skola åter blir en skola värd namnet. De viktigaste reformerna belyser vi kortfattat i detta dokument. 7.2Kommunaliseringen av den svenska skolan Kommunaliseringen av den svenska skolan klubbades igenom med en svag majoritet i riksdag 1989 och sjösattes , trots ett massivt motstånd från bland annat lärarkåren och . Bakom beslutet stod Socialdemokraterna och Kommunisterna. I sammanhanget bör nämnas att trots att den så kallade Styrningsberedningen (SOU 1988:20) konstaterade brister i det dåvarande systemet, så avrådde den också från en kommunalisering. Beredningen skrev bland annat följande: Mot en kommunalisering talar enligt beredningens mening att staten fortfarande ska ha det övergripande ansvaret för skolan och ha ett särskilt ansvar för undervisningens mål och inriktning. Det är då naturligt att staten också har huvudansvaret för den undervisande personalen i skolan. [] Vid en kommunalisering skulle det också finnas risk för att alltför stora skillnader skulle uppstå mellan löne- och andra anställningsvillkor mellan olika kommuner. Likvärdigheten i utbildningsväsendet skulle då riskeras. vet vi att Styrningsberedningens farhågor besannats. , ordförande för , påpekar till exempel att lärarnas status och löneutveckling allvarligt halkat efter på grund av kommunaliseringen, att byråkratin har ökat till följd av densamma och att en allt mindre del av resurserna används till undervisning. konstaterar i sin tur att andelen obehöriga lärare i skolan har ökat som en följd av kommunaliseringen.35 36 Ett av de största problemen med kommunaliseringen är dock att skolan kommit att bli allt mer ojämlik och segregerad. Det går till exempel inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll när det gäller tilldelningen av resurser till skolan. En rik kommun med ett bra skatteunderlag har naturligtvis lättare att satsa på skolan jämfört med en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Vi ser hur resursfördelningen till skolan kan skilja stort mellan olika kommuner. Ett tydligt exempel på detta är att undervisningskostnaderna för en elev i kommun ligger på , vilket ska jämföras med för en elev i kommun.37 Detta innebär således att det är högst troligt att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. Till detta kommer att kvaliteten i den svenska skolan försämrats avsevärt, vilket både och olika internationella undersökningar tydligt visar. Såväl (Programme for International Student ) som den internationella kunskapsmätningen TIMMS (Trends in International Mathematics and Science Study), visar att eleverna i den svenska skolan blivit allt sämre i ämnen som naturkunskap och matematik, som de blivit sämre på problemlösning. En undersökning som verkligen oroar är TIMSS Advanced 2008, i vilken det framkommer att svenska elevers matematikkunskaper har försämrats kraftigt . Jämfört med övriga nio länder som deltog i undersökningen ligger de svenska gymnasieelevernas kunskaper i matematik klart under genomsnittet, endast presterar sämre. Undersökningen visar vidare att passerats av både och , trots att dessa båda länder också uppvisar resultatnedgångar i matematik. Även om en resultatminskning skett bland både hög- och lågpresterande elever, är det de lågpresterande eleverna som försämrat sina resultat i betydligt större utsträckning. Detta innebär att resultatskillnaderna mellan dessa båda grupper ökat. 1995 var det av eleverna som inte nådde upp till medelgod kunskapsnivå i matematik. 2008 var det så många som . Andelen elever som enligt TIMMS bedöms prestera på den mest avancerade nivån har minskat från 1995 till låga 2008. Vi vill i sammanhanget lyfta fram vad , professor vid specialpedagogik vid , skriver: Vi kan dock konstatera att de sjunkande resultatgenomsnitten och den minskade likvärdigheten tidsmässigt sammanfaller med de förändringar av det svenska skolsystemet som genomfördes , som bland annat innebar decentralisering av beslutsfattande till kommunerna, införandet av fritt skolval och fristående skolor, ett nytt betygssystem och en ny läroplan. [] Det är i detta sammanhang omöjligt att hänföra de ökande skillnaderna till specifika förklaringar, men det framstår som rimligt att de omfattande förändringarna på skolområdet varit betydelsefulla.38 7.3Det fria skolvalet och friskolereformen Det fria skolvalets första steg togs 1990 då det blev möjligt för en elev att söka till en annan skola än den som låg närmast hemmet. Elever i skolans närhet hade dock förtur och andra elever fick börja endast i mån av plats, i annat fall var de tvungna att söka sig till en annan skola. stimulerades skolorna att skapa olika pedagogiska inriktningar och profiler. Den socialdemokratiska regeringens syfte med dessa båda förändringar var att inom det offentliga skolsystemets ramar möta en ökad efterfrågan på pedagogiska alternativ. Vid valet , som skolan kommunaliserades, fick en borgerlig regering med som skolminister. meddelade att ett systemskifte inom den svenska skolan skulle genomföras och att skolpolitikens mål nu var att erbjuda största möjliga valfrihet. Denna valfrihet skulle uppnås genom att det fria skolvalet utökades till att tillåta fristående skolor. Förutom en ökad valfrihet var tanken med att tillåta fristående skolor att öka föräldrarnas engagemang som skolorna skulle bli mer lyhörda gentemot såväl elever som föräldrar. Vidare framfördes att en ökad konkurrens mellan de olika skolorna och kommunerna skulle leda till en kvalitetshöjning inom skolväsendet. Tanken var också att det fria skolvalet skulle leda till ökad kostnadseffektivitet och effektivare resursanvändning. När friskolorna började etableras var den vanligaste ägarformen stiftelse eller ekonomisk förening och oftast hade varje ägare bara en friskola. har det dock blivit allt vanligare att friskolor drivs i aktiebolagsform inom större koncerner, vilka inte alltid har skola som sin kärnverksamhet. Fem koncerner kontrollerar av marknaden för fristående grundskolor och av marknaden för fristående gymnasieskolor och de har av den totala friskolebranschen.39 Vi anser det viktigt att analysera vad det fria skolvalet och friskolereformen har kommit att innebära för den svenska skolan, samt vilka för- respektive nackdelar vi kan se . I utredning Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet , nämns följande fördelar: Beslutsvägarna inom de fristående skolorna är kortare och anställda känner en högre grad av delaktighet. Mångfalden av kurser, profiler och inriktningar inom den svenska skolan har ökat, och genom att nischa sig kan de fristående skolorna bredda utbudet och fylla ett tomrum. Föräldrarnas engagemang och inflytande har ökat. visar på en rad nackdelar som en direkt följd av det fria skolvalet och friskolereformen: Segregationen och skillnaderna mellan skolor och elever har ökat. Kostnaderna har ökat eftersom det fria skolvalet försvårar planering , vilket bland annat kräver en större skolorganisation med fler elevplatser. Lärare tvingas in i rollen som marknadsförare, vilket kan strida mot rollen som objektiv lärare. Skolan är en del av en marknad, vilket öppnar upp för påtryckningar från elever och föräldrar. Möjligheten att ta ut vinst ur verksamheten har bland annat inneburit lägre lärartäthet, färre lektioner, minskad timplan och obefintlig skolhälsovård samt studie- och yrkesvägledare på många friskolor. Flera friskolor har startats upp av oseriösa skolhuvudmän, vilket fått negativa följder för eleverna. Om en friskola går i konkurs leder det till stora problem för såväl elever som anställda. Eftersom en friskola är ett företag lyder den inte under offentlighets- och sekretesslagen, vilket minskar medborgarnas insyn. Ju fler friskolor som etableras i en kommun desto större andel av skolan ställs utanför den demokratiska processen.40 Även för fram kritik mot friskolereformen. som det mycket riktigt konstateras att de fristående skolorna bidrar till valfriheten inom skolområdet, en valfrihet som uppskattas av föräldrar, påpekas i rapporten skola som alla andra att flera av valfrihetsstudierna visar på segregerande tendenser avseende elevernas sociokulturella, prestationsmässiga och etniska bakgrund till följd av fristående skolor. fick regeringen igenom en ny skollag som bland annat innebär att skillnaderna mellan de kommunala skolorna och friskolorna har minskat. Trots detta finns det fortfarande stora skillnader mellan dessa båda skolformer: En skola har, till skillnad från en friskola, ett särskilt ansvar för att upprätthålla skolplikten. Detta ansvar innebär att ta hand om eleverna från en friskola som gått i konkurs, att ta hand om elever med särskilda behov, att ha ett uppföljningsansvar till dess att eleven fyller , att organisera fritidshem, att övergripande organisera skolan inom kommunens gränser, att fördela resurserna och att se till att det finns skolor där medborgarna bor, inte minst på landsbygden. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att när friskolereformen lanserades 1992 var den borgerliga regeringens tanke med denna att föräldrakooperativ, speciella ämnesprofiler eller nedläggningshotade glesbygdsskolor skulle få en chans under ett nytt huvudmannaskap och man hade en vision om att det skulle växa fram fler skolor med särskild pedagogisk eller konfessionell inriktning. Så har inte skett. I själva verket har så många som av friskolorna en så kallad allmän inriktning, tvärtemot tanken med reformen.41 Vi vill i sammanhanget också lyfta fram vad skrev i pressmeddelandet Privatiseringarna går emot friskolereformens syfte : Friskolornas uppgift var att tillföra den svenska skolan nya pedagogiska och organisatoriska arbetssätt och möta behov som inte fann plats i den offentliga skolan. []Huvudmotivet med friskolereformen var att skapa utrymme för större mångfald i skolans värld. Åtskilliga lärare upplevde att de i den offentliga skolan hade små möjligheter att arbeta med en pedagogisk inriktning som de trodde på. Men detta tycks ha glömts.42 För att komma till rätta med de problem som svensk skola brottas med vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskole- system där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge till exempel en viss pedagogisk profil, språkinriktning och så vidare för att en friskola ska få tillstånd att starta upp sin verksamhet. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor, utan om att hitta en väl fungerande balans, vilket vi inte har . 7.4Uttag av vinst i friskolor Frågan om friskolor ska få ta ut vinst ur verksamheten har kommit att bli allt mer omdebatterad, inte minst sedan flera larmrapporter visat på svåra missförhållanden i friskolor som tillåter uttag av vinst. skriver att det är förekomsten av vinst som sänker lärartätheten, varpå det konstateras att friskolor som tillåter uttag av vinst bland annat har lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare.43 Att detta är en fråga som berör visar en undersökning från . I den aktuella undersökningen, där 3 000 väljare blivit intervjuade om sina åsikter i en rad olika skolfrågor, framkommer det att de svenska väljarna är kritiska till dagens lagstiftning som ger friskoleägare rätt att fritt ta ut och disponera vinst. Så många som av de intervjuade ansåg att en eventuell vinst ska återinvesteras i skolan eller återbetalas till kommunen. menade att det även i fortsättningen bör vara upp till ägarna av friskolor att själva disponera vinsten. Dessutom är detta mönster stabilt över hela den partipolitiska linjen, skriver . Till och med bland och sympatisörer anser tre fjärdedelar att eventuella vinster ska återinvesteras i skolan eller återbetalas till kommunen.44 vill ta fasta på dessa åsikter och håller med om att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. Svensk skola är på väg att förvandlas till en miljardindustri där företag satsar pengar och tar hem vinster som i vilket annat företag som helst, bland annat genom lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. Dessa vinster kan dessutom flyttas utomlands. Vi anser dock inte att skolan kan betraktas som vilket annat företag som helst. Vi menar att det går alldeles utmärkt att driva friskolor utan att ta ut vinst: Enligt en sammanställning som SVT Rapport gjorde 2009 är en övervägande del av friskolorna inte vinstdrivande: av sammanlagt 562 friskolor tog 134 skolor ut vinst, 388 gjorde det inte och för 40 skolor saknades det uppgift. I sammanhanget bör påpekas att i vårt grannland , som till skillnad från ligger i den absoluta toppen när det gäller elevers skolresultat, är det inte tillåtet med vinstuttag. Även i och är det förbjudet för en privatskola att drivas i syfte att uppnå ekonomisk vinst.45 I ställs bland annat följande krav på friskolorna: Det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny privat skola avser ge. Den som ska driva skolan får inte vara en fysisk person utan ska vara en förening, stiftelse eller dylikt. Det ställs också vissa krav av ekonomisk art på den som avser starta en skola. En sådan skola får t.ex. inte drivas med vinstsyfte.46 Vi menar att ska följa den linje som gäller i övriga , där friskolor inte får ta ut några vinster ur verksamheten. uppmärksammades ett fenomen kallat avknoppningar inom skolsektorn. Avknoppning som begrepp är något otydligt, men innebär vad gäller skolsektorn i korthet att en skola eller förskola överlåts till personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Personalen driver den sedan vidare i samma lokaler, ofta med liten eller ingen förändring av själva skolverksamheten som sådan. Exempel på detta är försäljningen av Tibble gymnasium i , en skola med över 1 000 elever, som såldes för låga till skolans rektor och en lärare. Inte nog med att skolan såldes till ett pris långt under marknadsvärdet, den såldes trots omfattande protester från lärare, föräldrar och elever. Affären har dessutom förklarats olaglig av kammarrätten som menar att försäljningen strider mot kommunallagen. Ett annat exempel är när kommunledningen i valde att sälja tre skolor och tre förskolor till personalen i ett nybildat företag för rekordlåga 2,1 miljoner kronor.47 kommenterar frågan om avknoppningar på följande vis: Denna privatiseringsvåg motverkar det som friskolereformen syftade till. I den moderatstyrda kommunen såldes gymnasieskolan Tibble till rektor och ämnesläraren i företagsekonomi trots att merparten av elever, föräldrar och lärare motsatte sig en privatisering. Ingen har kunnat anföra något argument för att privatiseringen skulle leda till att skolan fungerar bättre, därför att köparna har något att tillföra som inte redan finns i pedagogiskt eller organisatoriskt avseende. Det uppblossande intresset för avknoppning av kommunala skolor gör att man frågar sig om det är lika intressant med avknoppning av kommunala skolor som inte har högt marknadsvärde? Nej, så är inte fallet.48 Vi delar denna kritik. Frågan om valfrihet och konkurrens får inte bli ett självändamål, vilket tycks vara fallet vid ovan nämnda avknoppningar. I stället borde mer fokus läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten. Vidare menar vi att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan även irrationellt och oetiskt. Vi menar därför att det i lag ska införas ett förbud mot så kallade kommunala avknoppningar. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de av barnen som inte gör det. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och vara en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma till rätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Det är viktigt att komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas till vara. Därför menar vi att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har färre antal undervisningstimmar.49 Vi menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på. I regeringens höstproposition 2010/11:1 redogjordes planer för att göra effektiviseringsvinster i gymnasieskolan och därmed kunna göra stora besparingar. drogs således in från gymnasieskolan och till 2015 är avsikten att spara in . delar inte bedömningen att det går att göra sådana dramatiska besparingar på skolan utan att kvaliteten och skolresultaten blir lidande. Vi avser i stället föreslå en total återställning av regeringens sparbeting och betraktar detta som en prioriterad satsning. Alla människor behöver tas om hand av andra. Att i svåra och sjuka stunder kunna lita på en tillgänglig och högkvalitativ vård är en viktig grundpelare för att känna trygghet i sitt vardagliga liv. Ingen medborgare ska behöva oroa sig för att inte få den hjälp som fordras när kroppen inte orkar fullt ut själv. Mötet med vården ska alltid präglas av värdighet och förtroende, inte minst i livets slutskede. 8.1En svensk sjukvård av världsklass målsättning är att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. För att vi ska uppnå detta måste vi kunna erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna, de mest avancerade behandlingsmetoderna, den nyaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är också en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras, att vi utvecklar och förnyar sjukvården så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet, att kroniska sjukdomar kan behandlas inom rimlig tid så att patienten fortsätter att leva ett fullgott liv samt att patienter som har en dödlig sjukdom och som upplever ett stort lidande får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla efter behov. presenterar nedan ett antal förslag till åtgärder som vi avser att prioritera. 8.2En akut- och tillgänglighetsmiljard Det ligger i allas intresse att vi har en väl fungerade akutsjukvård i . Detta förutsätter att vi kan lägga en stor tillit till att våra ambulanser kommer fram , har rätt information och att personalen har rätt utrustning för att hjälpa de som är i störst nöd. En illa fungerande akutmottagning har återverkningar på den samlade verksamheten på sjukhuset och riskerar därmed hela sjukvårdsorganisationen. Patienternas tilltro kan minska då de, oftast under stark oro eller stress, måste vänta på att få vård efter att ha anlänt till akutmottagningen. Detta kan lätt leda till att medborgarnas förtroende för hälso- och sjukvården i sin helhet äventyras, något som aldrig kan acceptera. Det är enligt oss helt oacceptabelt att en person i stort behov av sjukvård, oavsett orsak, kan tvingas vänta uppemot på en akutmottagning. Målet för hela sjukvården måste vara att alla som söker sig till akutvård ska få en diagnos. Ingen ska behöva vänta på passande vårdinsats. ska alltså patienten antingen ha blivit behandlad och hemskickad, inskriven på annan klinik eller hänvisad till annan vårdenhet.