ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002K320 · 2012-09-28 00:00:00 — Finskans ställning som minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det finska minoritetsspråkets ställning i . utsåg regeringen ett antal kommuner till så kallade finska förvaltningsområden. Ytterligare kommuner har anslutit sig frivilligt. Reformerna har sakta men säkert börjat ge effekter, och det är dags att höja tempot och förhoppningsvis få fler kommuner och landsting att bli finska förvaltningsområden. Det handlar inte bara om rätten till t.ex. finskspråkig förskola och äldresomsorg som utförs av finsktalande personal, utan även om rätten att få finskspråkig undervisning om man har finska som modersmål, även om man saknar de grundläggande språkkunskapskraven. kommun har avslagit hälften av ansökningarna till modersmålsundervisning i finska språket med hänvisning till att kommunen anser att de sökande saknar just grundläggande språkkunskaper i finska. Det är förvisso en angelägenhet, men kan den här typen av beslut allvarligt försvaga det finska minoritetsspråkets ställning i . Med anledning av det som beskrivs ovan är det angeläget att regeringen ser över möjligheten att skyndsamt klargöra vilken ställning det finska språket har och också tydliggöra hur kommuner och landsting bör upprätthålla en god servicenivå och trygga möjligheten till modersmålsundervisning i finska.
mot · H002K322 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunallagen för att möjliggöra tillfällig tjänstledighet från förtroendeuppdrag. Allt färre engagerar sig i politiska partier. Dessutom hoppar ett stort antal unga och kvinnor av sina förtroendeuppdrag . Många unga flyttar av en eller annan anledning eller får jobb på annan ort. Andra får barn och väljer då kanske att lägga politiken åt sidan för att ägna sig mer åt familjen . Det är i stort sett omöjligt att få tjänstledigt från ett politiskt förtroendeuppdrag på nivå eller landstingsnivå. Det missgynnar personer som ibland har utlandstjänstgöring, flyttar till annan ort tillfälligt eller av andra skäl behöver en paus från politiken. Det är fullt rimligt att det ska gå att vara tjänstledig från sitt uppdrag utan att behöva avsäga sig det om personen ifråga har för avsikt att återvända inom rimlig tid. Inte heller byte av bostadsort bör medföra automatisk avsägelse om personen kan göra troligt att den flyttar tillbaka inom skälig tid. tjänstgör givetvis ersättaren, precis som sker i vid tjänstledighet eller vid vilken annan mindre frånvaro som helst i kommuner och landsting. Det behövs en mångfald av personer i politiken. Att genom stelbenta regler stänga ute studenter och människor som befinner sig i ett föränderligt skede av livet gör att det i allt större grad blir äldre människor som bott på en ort länge som blir beslutsfattare. Det minskar mångfalden av perspektiv och synvinklar på problem och bakbinder de som vill engagera sig. Om trenden med avhopp och minskat intresse för förtroendeuppdrag ska vändas krävs ett modernt och flexibelt system anpassat till dagens samhälle där människor rör sig över gränser. Därför bör kommunallagen ses över för att möjliggöra tjänstledighet från fler förtroendeuppdrag .
mot · H002K323 · 2012-09-28 00:00:00 — Införandet av en konstitutionsdomstol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en konstitutionsdomstol. Sedan den nya grundlagen trädde i kraft har skyddet för medborgarnas rättigheter väsentligt stärkts i genom att det så kallade uppenbarhetsrekvisitet tagits bort. Det har inneburit att varje domstol runt om i landet nu har en skyldighet att bortse från lagstiftning som strider mot grundlagen när den avgör mål. kunde faktiskt stifta lagar som gick emot våra grundlagar så länge det inte var uppenbart att avsikten var att bryta mot grundlagen. Om skapar en lag som står emot grundlagens fri- och rättigheter ska domstolarna slå bakut. Ett problem kvarstår dock fortfarande trots ändringen. Den grundlagsstridiga lagen kommer nämligen inte att upplösas genom domstolens beslut, utan kommer att prövas i varje enskilt fall som den berör. De lagar som strider mot grundläggande fri- och rättigheter, men som svårligen kan prövas i enskilda fall, kommer att både gälla och tillämpas. Detta gäller framförallt integritetskränkande lagstiftning, där de som lagen uppställer skyldigheter för (ofta operatörer) skiljer sig från dem som drabbas av kränkningen (ofta kunder till operatörerna). För att säkerställa att de grundläggande fri- och rättigheter som varje medborgare i är tillförsäkrad gentemot det allmänna genom grundlagen inte kränks behöver därför en konstitutionsdomstol införas, med rätten att pröva lagstiftning mot grundlagen och också ogiltigförklara sådan lagstiftning som strider mot den .
mot · H002K332 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång. har inte någon officiell nationalsång. Du gamla, du fria är förvisso det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns således inget juridiskt skydd för Du gamla, du fria utan dess status som nationalsång vilar alltså helt på traditionen. motioner i frågan har avfärdats med svepande motiveringar om att det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången. Vi är dock av uppfattningen att en nationalsång är en hyllning till det egna landet och en enande symbol. Därför känns det extra viktigt att den också ska vara officiellt antagen. fick officiellt en nationaldag, numera även helgdag. Svenskan är landets officiella huvudspråk i internationella sammanhang. Den svenska flaggan med gult kors på blå botten är officiell. Men vi står utan en officiellt antagen nationalsång. Om vi verkligen vill slå vakt om Du gamla, du fria skall den givetvis också antas som vår officiella nationalsång. Det saknas hållbara motiv till varför vi inte har en officiellt antagen nationalsång i likhet med nationaldag, svenska språket och vår svenska flagga.
mot · H002K341 · 2012-09-28 00:00:00 — Ta bort möjligheten att röka i anslutning till plenisal tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ta bort möjligheten att röka i anslutning till plenisal. Rökning orsakar cancer hos 10 000 svenskar . 6 400 svenskar dör av rökning och 200 dör av passiv rökning. Enligt uppgav av svenska män och av kvinnorna att de eller utsätts för passiv rökning i hemmet, på arbetet eller i andra inomhusmiljöer. De som utsätts mest är personer i åldersgruppen , personer med kort utbildning, personer med arbetaryrken och personer födda utanför . Många som arbetar inom kommunala verksamheter uppger, enligt SCB, att de i sin yrkesutövning utsätts för passiv rökning. menar att personer som utsätts för passiv rökning löper risk att drabbas av samma sjukdomar som rökare själva. Passiv rökning står för 510 fall av lungcancer och omkring 400 hjärtinfarkter. Definitionen av passiv rökning är att personer som trots att de inte har valt att röka ändå får utstå de giftiga ämnen som cigarettrök innehåller då andra personer röker i närheten. Passiv rökning är skadlig, och forskning pekar på att det inte finns några säkra nivåer av passiv rökning. Studier har tidigare fastslagit att risken för att utsättas för passiv rökning inomhus är hög. Dessutom visar nya rön att den passiva rökningen vid utomhusrökning ibland går att jämföra med den som uppstår vid rökning inomhus. Viktiga faktorer som spelar in är antalet rökta cigaretter, hur långt det är till rökkällan, hur pass öppet området är och vindens styrka och hastighet. Flera länder anammar rökfria miljöer såsom pubar, barer och andra serveringsställen. Med denna ökning följer också en ökad rökning utomhus i anslutning till dessa. Inte sällan förekommande ges den rökande möjlighet att bruka cigaretter på altaner på samma sätt som erbjuder rökare utanför plenisalen. Fler och fler intresserar sig nu för den påverkan som rökningen har på arbetsmiljön, och luften inne på serveringsställena med delvis inbyggda ytor påverkas av rökningen som sker utanför. Genom att göra mätningar på ett antal barer och pubar i där partikelhalter undersöktes kunde forskare konstatera att den partikelhalten ofta var mycket hög trots kraftiga variationer. Ju högre genomströmning av luft utifrån desto högre var partikelhalten inomhus. De halter man fann utomhus och framförallt inomhus överskred ofta WHO:s gränsvärden. Forskarna fann även att röken nådde långt in i lokalerna och påverkade luftkvaliteten. Forskarna menar att en rimlig tanke är regler som stipulerar avståndet mellan de ytor där rökning tillåts och serveringsytor inomhus och hur pass öppet det ska vara mellan dem. Begränsningar av detta slag skulle kunna hålla serveringsställens luftkvalitet på en hög nivå samt vara en garant för hälsan hos serveringspersonalen. Slutsatsen är att det enda rimliga är att inte tillåta rökning i direkt anslutning till plenisalen då det utsätter personal och ledamöter för giftiga ämnen och följaktligen är ett arbetsmiljöproblem. Detta bör riksdagsstyrelsen överväga.
mot · H002K346 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad byråkrati. Jag anser att det är viktigt att den offentliga byråkratin är effektiv, men också att den skall vara av så liten omfattning som möjligt. I har myndigheterna en nyckelroll för att verkställa regeringens beslut. Då regeringen i sin tur verkställer beslut är myndigheterna ytterst ansvar. Förutom verkställande uppgifter har myndigheter även ett ansvar för att förse regeringen, och därmed ytterst , med faktaunderlag som bakgrund för ställningstagande och förslag. Varje myndighet är specialiserad på ett eller, ibland, flera områden. Därmed borde det vara klart vad som är respektive myndighets område och vilken dess speciella kompetens är. Tyvärr har gränserna mellan vad de olika myndigheterna väger in i yttranden och förslag suddats ut. Som illustration kan ges att Livsmedelverkat i kostrekommendation också väger in miljöaspekter. Livsmedelsverkats uppgift är att stå för fakta vad gäller näringsinnehåll och livsmedelssäkerhet. skall yttra sig om miljöaspekter. Sammanvägningen av ståndpunkter och värderingen av deras relevans skall göras av regering och riksdag, inte av myndigheter som med nödvändighet har ett begränsat uppdrag. Risken med att andra myndigheter framför synpunkter som skall komma från den myndighet som är expertmyndighet är antingen att de inte är korrekta eller att de övervärderas och på så sätt ger felaktiga beslutsunderlag. Risken för dubbelarbete är också uppenbar. Om samma eller liknade uppgifter utförs på flera myndigheter är detta slöseri med resurser. Därtill finns alltid risken att olika myndigheter kommer till olika slutsatser i liknande eller rent av samma frågor. Ett led i regeringens arbete att minska byråkratin är att se över möjligheterna att minska risken för dubbelarbete på våra myndigheter. Abdirizak Waberi (M)
mot · H002K347 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa ämbetet som landshövding i län. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över uppgifter. I varje län i finns en länsstyrelse, en statlig myndighet, som främst är och regeringens förlängda arm och genomför deras beslut. Landshövdingen som är statens företrädare i länet är tillika chef för och har i uppdrag att följa utvecklingen och informera regeringen om länets behov. Frågan är om denna roll har spelats ut. reformerades den svenska statsförvaltningen av Axel och länsstyrelserna inrättades. Som chef tillsattes en landshövding i varje län. har länsstyrelserna i främst ansvaret att sköta viss myndighetsutövning. Alliansregeringen har tagit initiativet till en utredning med uppdrag att lämna förslag på hur den statliga förvaltningen på regional nivå kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig (dir. 2009:62). Uppdraget ska redovisas . Därutöver har viktigaste arbetsuppgifter blivit att främja länets utveckling på invånarnas villkor utifrån uppdraget från regeringen och . Denna representativa roll är förvisso trevlig, men knappast kostnadseffektiv. Länets privata aktörer kan mycket väl sköta den representationen, utan att skattebetalarna får stå för notan. Enligt 1 kap. 1 § kommunallagen är indelat i kommuner och landsting. Enligt 1 kap. 2 § omfattar varje landsting ett län om inget annat särskilt anges. I lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, som trädde i kraft , finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och om länsplaner för regional transportinfrastruktur i , , och . Lagen gäller för läns landsting, och Västra . I har vissa av uppgifter redan flyttats till självstyrelseorganet Region . Från har regional utveckling och hälso- och sjukvård samlats i en gemensam organisation. Med ett direktvalt självstyrelseorgan ter det sig ologiskt att behålla den gamla organisationen. uppgifter bör därför bli föremål för en översyn och dess uppgifter bör överföras till närbesläktade myndigheter, som region samt enskilda kommuner. I och med att länsstyrelseorganisationens verksamhetsgrenar fördelas ut på detta sätt är det naturligt att landshövdingeämbetena borde läggas ned. Regeringen bör därför se över möjligheterna för att avskaffa ämbetet som landshövding i län.
mot · H002K360 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är en av få moderna stater där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete. Vi ser detta system som omodernt och oförenligt med principen om allas lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. har tidigare avskaffat adelns sista exklusiva rättigheter. Det är hög tid att också se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · H002K361 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till tidsbegränsade förordnanden. Både stat och kommuner drabbas av och till av höga kostnader i samband med att höga anställda befattningshavare, såsom exempelvis kommunchefer, tvingas sluta . Anställningsavtalen innebär ofta att man har rätt till fortsatt lön trots att man inte längre arbetar, eller så tvingas man betala höga avgångsvederlag. Om man anställde ledande befattningshavare på tidsbegränsade förordnanden istället skulle kostnaderna med stor sannolikhet sjunka samt öka vitalitet och möjligheten till förnyelse i förvaltningen. Systemet med tidsbegränsade anställningar finns redan, exempelvis när det gäller landshövdingar och myndighetschefer. Detta system borde kunna utvecklas och omfatta även vissa andra ledande befattningshavare i stat, kommun och landsting. Regeringen bör se över möjligheten att ytterligare införa tidsbegränsade förordnanden av ledande befattningshavare.
mot · H002K364 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska pensionärsråd. I alla äldreomsorgsfrågor är samråd mellan kommunen och pensionärsorganisationernas representanter av mycket stor betydelse. Samråd har stöd i sjukvårdslagen och kommunallagen och finns som ett mål i handlingsplan för äldrepolitiken, som förutsätter att planeringsarbetet ska ske i samråd med berörda organisationer. Det finns också en bred politisk enighet om att det är av stor vikt att äldres kunskaper och erfarenheter tas tillvara i samhället och pensionärsråden har här en viktig funktion att fylla. Olika mötesplatser med invånarna i kommunen för möjlighet till dialog är ovärderlig för att skapa delaktighet, förståelse samt inflytande över beslut i de politiska processerna. I landsting, regioner och regering finns fungerande pensionärsråd, men tyvärr inte i alla kommuner. Det innebär att de äldre saknar viktig möjlighet att utöva insyn och inflytande. De äldres möjlighet att påverka också de politiska processerna på lokalplan måste tryggas genom pensionärsråd. Därför är det angeläget att pensionärsråd i kommuner, landsting och regioner lagfästs.
mot · H002K370 · 2012-09-24 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1: Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 1 Avvikelse från regeringen (V) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. för europapolitiska studier samt EU-information Anslag 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten anser att kungliga hov- och slottsstaten ska avvecklas i samband med införandet av republik. Ett beslut om nytt statsskick är dock inte aktuellt , varför vi i denna budgetmotion nöjer oss med att kräva ett högst rimligt sparbeting av hovstaten på för . föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2013. Anslag 2:1 ledamöter och partier m.m. föreslår en sänkning av riksdagsledamöternas arvoden som ett led i att skapa ett gott förtroende mellan folkvalda och det folk de representerar. Vårt förslag innebär att riksdagsledamöternas arvoden knyts till av ett prisbasbelopp . Vidare föreslår vi att man avskaffar alla extra arvodesersättningar direkt knutna till riksdagsarbetet. Se även vår motion Riksdagsledamöternas ekonomiska villkor (2012/13:K202). föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2013. Anslag 2:4 ombudsmän, justitieombudsmännen föreslår att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . föreslår en ökning av anslaget med 2013 jämfört med regeringens förslag (se även vår motion 2012/13:K317). beviljades en anslagsökning på . står fast vid att den helt omotiverade ökningen ska avvisas. Vi anser att besparingar bör ske på i och inte genom ytterligare nedläggningar av ambassader. föreslår en minskning av anslaget med 300 miljoner jämfört med regeringens förslag 2013. Anslag 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information för europapolitiska studier, Sieps, bör läggas ner. Sieps fyller inte funktionen att stimulera en bred och folkligt förankrad EU-debatt i . Vi avvisar hela anslaget anser att anslag 9:1 helt ska tas bort. föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2013.
mot · H002K373 · 2012-09-20 00:00:00 — Likabehandling av alla trossamfund och religioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likabehandling av alla trossamfund och religioner. ska vara en sekulär stat. Det innebär bland annat att våra gemensamma demokratiska system ska stå fria från inblandning av religiösa samfund. Vi anser att kultur och religion bidrar till människors identitet och kan berika samhällslivet. Kulturell och religiös mångfald ska bejakas i all den utsträckning den inte innebär begränsningar i andra människors rätt och möjlighet att göra egna livsval. ändrades relationerna mellan och staten, vilket gör att kyrkan inte längre officiellt kallas statskyrka. är dock fortfarande till viss del styrd av , genom lagen (1998:1591) om och (1998:1592) om införande av lagen om . är staten och offentligheten en del av den lutheranska kyrkan. Detta har konsekvenser inom organisation, förmögenhetsredovisning, uppbörd av kyrkoavgifter, t o m successionsordningen som är grundlag. Andra trossamfund särbehandlas fortfarande. Det rimliga vore att ytterligare en översyn av relationen mellan staten och samtliga trossamfund gjordes. Arhe Hamednaca (S)
mot · H002K374 · 2012-09-28 00:00:00 — Barnperspektiv i kontakt med myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper kring barnperspektivet i myndighetsutövningen. har påpekat att många svenska myndigheter brister när det gäller att beakta barnperspektivet när de fattar beslut som direkt eller indirekt berör barns livssituation. Trots att ett flertal myndigheter i sina regleringsbrev har fått regeringsuppdrag eller återrapporteringskrav som rör så är det alltför många av dessa som inte har beaktat detta vare sig i sina styrdokument eller i sitt praktiska arbete. beslutade att barnkonsekvensanalyser skall göras vid alla statliga beslut som rör barn. Statligt anställda som fattar beslut som rör barn skall erbjudas fortbildning för att stärka sin kunskap kring vad barnperspektivet innebär och hur det kan påverka deras arbete. I praktiken fungerar dock detta mycket dåligt. När myndigheterna tillfrågas så säger runt två tredjedelar att de inte erbjudit sina anställda någon fortbildning kring hur man tillämpar barnperspektivet i myndighetsutövningen. I har vi haft en bred politisk enighet om att barnperspektivet är viktigt och då är det rimligt att detta också syns i den offentliga maktutövningen. Det finns ingen anledning att tro att denna syn inte delas också av de statliga myndigheterna utan det är i hög grad en kunskapsfråga. Därför så bör man från regeringens sida överväga att öka ansträngningarna för att fler myndigheter ska få möjlighet att utbilda sin personal vad gäller barnperspektivet och dess praktiska tillämpning.
mot · H002K375 · 2012-09-28 00:00:00 — Möjligheten till en svensk båtflagga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen om flagga i syfte att möjliggöra för en svensk båtflagga. Den nuvarande gällande lagen om flagga har sina rötter i unionsupplösningen med 1905 men den nu gällande lagen är och reglerar bland annat färg och form på den svenska flaggan. I har en tvåuddad eller tretungad variant av flaggan använts som fältflagga till sjöss och användes den flitigt också bland privata båtägare. Den tvåuddade varianten förekommer också på svenska fritidsbåtar, något som egentligen strider mot gällande flagglag. I flera av grannländer, exempelvis i och , så har man moderniserat respektive länder lagstiftning så att det nu finns en lagreglerad möjlighet att använda en särskild flagga till sjöss. Det vore rimligt om också såg över möjligheten till att uppdatera lagen om flagga så att också svenska fritidsbåtsägare får en sådan möjlighet. Den situation som råder när många båtägare flaggar på ett sätt som strider mot lagen kan inte anses vara önskvärd för någon, och en moderniserad lag skulle också kunna verka för att skapa en harmoni på detta område mellan den gällande lagstiftningen och det allmänna rättsmedvetandet.
mot · H002K376 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över statens möjlighet att underlätta frivilliga kommunsammanslagningar. har över hundra kommuner som har färre än 12 500 invånare. Många av dessa är dessutom inom sig glest befolkade, med långa avstånd mellan medborgarna, och flera har också haft en utveckling bakom sig där befolkningen successivt har minskat. I när kraven på den kommunala servicen ökar och när vi också från moderat sida har en ambition om att värna välfärdens kärna och arbeta för att denna skall fungera likvärdigt över hela landet så finns det skäl för staten att undersöka vilka möjligheter den har för att stimulera samarbetet mellan landets kommuner och också hjälpa de som frivilligt vill slå sig samman. I andra länder som också har många mindre kommuner har man arbetat med olika stimulansmedel för att kompensera små kommuner som kortsiktigt kan få ökade kostnader när de samordnar sin service till medborgarna eller väljer att gå ihop. I exempelvis har man i olika omgångar arbetat på detta sätt, vilket också lett till att mindre kommuner har fått en praktisk möjlighet att genomföra reformer som gynnat såväl kommunernas ekonomi som den service och välfärd som de erbjuder medborgarna. I en process där staten ser över möjligheten att inrätta ett sådant stöd så är det viktigt att poängtera att initiativen till såväl samgåenden som andra samarbeten måste komma från kommunerna själva och helt bygga på frivillig grund. I de fall man vill gå så långt som att slå samman kommuner är det självklart också viktigt att det finns ett starkt folkligt stöd för detta hos medborgarna i de berörda kommunerna.