ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A294 · 2012-09-27 00:00:00 — Underlätta etableringen på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att ytterligare underlätta etableringen på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker. I har många insatser redan gjorts för att underlätta för invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Med detta sagt återstår det fortfarande mycket som kan göras bättre. Det är en stor skillnad på antalet utlandsfödda akademiker och antalet inrikes födda akademiker som har ett arbete relaterat till sin högskoleutbildning. Enligt SCB var andelen högskoleutbildade personer med ett yrke som krävde högskoleutbildning för inrikes födda och för utlandsfödda. Invandrande akademiker uppger själva att de ser bristen av kontakter som det främsta hindret för en anställning som motsvarar deras högskoleutbildning. gav av de tillfrågade högutbildade utlandsfödda detta svar enligt SCB:s undersökning. Även 2004 när en liknande undersökning genomfördes var bristen på kontakter det främsta problemet. Målsättningen bör således vara att till exempel Arbetsförmedlingen erbjuder bättre information till invandrade akademiker om hur arbetsmarknaden i ser ut. Ett sätt att genomföra detta på skulle kunna vara startandet av nätverk eller mentorer med invandrade eller professionella akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden. Ett bra exempel detta används är där den nyanlände kan välja att få stöd för att skaffa ett professionellt nätverk. Stödet utförs ofta av lokala organisationer. har bland annat på grund av detta en högre andel utlandsfödda akademiker etablerade på arbetsmarknaden. Att bryta upp från en tillvaro i sitt hemland för att bosätta sig i en ny kultur är i många fall en svår situation. Den mest önskvärda utfallet, både utifrån den nyanländes perspektiv och utifrån det samhälle som tar emot, är att nyanlända snabbt kommer in på arbetsmarknaden. När personen väl funnit sig till rätta faller de flesta andra vardagslivets rutiner på plats. För att matchningen ska bli så bra som möjligt är det viktigt att dra nytta av dem som har upplevt situationen tidigare och kan dela med sig av sina erfarenheter.
mot · H002A298 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privata arbetsförmedlingar i . Att minska utanförskapet och att föra en politik för fler jobb är främsta uppgift. Sedan maktskiftet 2006 har många steg tagits i rätt riktning, men arbetet för fler jobb går vidare. Det finns ingen universallösning för fler jobb allt måste ses i sin helhet och mer måste göras. Arbetsförmedlingen är största förmedlare av arbeten. Deras uppdrag är att så effektivt som möjligt föra samman dem som söker personal med dem som söker jobb att få till en bra matchning mellan sökande och arbetsgivare. Trots detta väljer många av företagen i att rekrytera via andra kanaler än Arbetsförmedlingen. Att enbart använda sig av Arbetsförmedlingen och att vara låst till en sådan aktör är inte optimalt. Alla sätt som kan underlätta en bättre matchning mellan sökande och arbetsgivare måste uppmuntras kreativitet och drivkrafter för detta finns. Men lagar och regler sätter upp hinder . Privata arbetsförmedlingar finns i en rad andra länder. I har de privata arbetsförmedlarna visat sig vara särskilt effektiva när det gäller att hitta jobb åt dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I finns det numera bara privata aktörer i ett etablerat valfrihetssystem. Möjligheten till valfrihet innebär en stor vinst för den enskilde arbetssökande men även för de företag som söker medarbetare. Därför bör regeringen se över om privata arbetsförmedlingar kan bidra till att fler får jobb i .
mot · H002A299 · 2012-09-24 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för stöd till unga företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt åldersgräns för stöd till unga företagare. Ungdomsarbetslösheten i är alldeles för hög. I det svenska samhället finns dock goda förutsättningar att komma tillrätta med dessa negativa siffror. Många ungdomar får redan i gymnasiet möjligheten att prova på att starta, driva och utveckla ett eget företag genom Ung Företagsamhet. Detta gör att många unga ser eget företagande som ett alternativ . Siffror visar att av dem som börjar sitt entreprenörskap tack vare Ung Företagsamhet blir egna företagare senare i livet. Den som är arbetslös, eller riskerar att bli det, kan få ekonomiskt stöd vid start av näringsverksamhet från den dag man fyller . För funktionshindrade, de som uppfyller villkoren för att delta i arbetslivsintroduktionen samt de som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar gäller 20-årsgräns. I blir vi myndiga och får rösträtt . Då har man också rätt att starta ett företag. Därför bör man också redan då ha möjlighet till ett starta-eget-bidrag och till den rådgivning som finns för nya företagare. Åldersgränsen bör sänkas från 25 till eftersom det är då de allra flesta tar studenten och avslutar sina gymnasiestudier. Det vore därför önskvärt att regeringen gör en översyn kring att sänka åldersgränsen för starta-eget-bidrag från till .
mot · H002A300 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen. Företagen som är verksamma i upplever att det är problematiskt att hitta nya kompetenta medarbetare, trots den höga arbetslösheten. Företagen i har svårt att hitta rätt medarbetare vid nyrekryteringar. Detta trots att länge har haft högst arbetslöshet i hela landet. Matchningen fungerar inte tillräckligt bra. Regeringen har gjort goda insatser i syfte att förbättra situationen genom att skapa möjligheter för den enskilde att få en jobbcoach. Nästa steg bör vara att fullt ut konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen genom att låta den arbetssökande själv få möjlighet att välja arbetsförmedlare som denne anser bäst passar den enskildes behov. Det nya systemet skulle inte minst passa personer som inte har svenska som modersmål och unga som skulle kunna få specialiserade arbetsförmedlare. En konkurrensutsättning skulle även leda till uppstartande av nya företag, vilket leder till fler aktörer på marknaden och därmed bättre service och tillgänglighet för den enskilde. Med tanke på den höga arbetslöshet och den stora matchningsproblematik som råder i borde det vara ett utmärkt län för en försöksverksamhet. Försöket borde inledas genom att arbetsmarknadens parter kopplas till en referensgrupp till Arbetsförmedlingen, som ges i uppdrag att upphandla en försöksverksamhet i utvalda orter. Efter utvärderingen så kan sedan försöksverksamheten, förutsatt att den utfaller med gott resultat, införas i hela .
mot · H002A301 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om småföretagares möjlighet till rådgivning vid rekryteringar med konsultcheckar. Småföretag kan ibland uppleva det vara problematiskt att nyanställa. Detta stöds av undersökningsresultat som visar att småföretagen ska, och behöver, växa för att bidra till ökad tillväxt och en lägre arbetslöshet. Det rapporteras även om att matchningen mellan företag och arbetssökande inte alltid fungerar tillräckligt väl. Företag som är i behov av arbetskraft upplever ibland att de inte hittar medarbetare med rätt kompetens. Situationen skulle till exempel kunna förbättras om antingen Arbetsförmedlingen eller upphandlade företag fick i uppdrag att aktivt hjälpa de minsta företagen i deras rekryteringsprocesser genom att ge dem tydlig rådgivning via så kallade konsultcheckar. Småföretagen skulle då ges möjlighet till kostnadsfri konsultation i form av genomgång av den kompetens som eftersöks, hjälp med att skriva en kravprofil samt hur de som söker den lediga tjänsten ska utvärderas. I har man också en upphandlad arbetsförmedling där man som enskild kan få väsentligt mer hjälp även som arbetssökande än vad många uppfattar att man kan få av den svenska arbetsförmedlingen. Det finns goda erfarenheter att ta tillvara från den modell som tillämpar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002A302 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad integration. Att som nyanländ skapa sig sin egen försörjning i det svenska samhället är förmodligen den mest effektiva intregrationsåtgärden. Alliansregeringen har genomfört förändringar och förbättringar för att åstadkomma det. Trots det skiljer det mycket mellan olika kommuner i hur väl man lyckas med att få utrikesfödda i arbete eller företagande. I har man en mycket stor andel utrikesfödda, men genom ett aktivt arbete med varje person på individuell basis har man lyckats mycket väl med att integrera de utrikesfödda till arbete och genom det också en integrering i det svenska samhället. Här finns det uppenbarligen mycket att lära för andra kommuner. Genom att föra över arbetssätt och erfarenheter från de kommuner som har lyckats väl till de kommuner som har en stor utmaning framför sig skulle integrationen i som en helhet förbättras. Det handlar om att se varje persons unika kompetens, men det handlar också om att ställa tydliga krav på närvaro och aktivitet hos den som kommer till . Det borde vara en självklarhet att alla personer som är nyanlända till deltar i aktiviteter för att lära sig språket och vårt samhällssystem. Då måste också kommunerna tillhandahålla den insatsen i tillräcklig omfattning. Arbetsförmedlingen har ansvar för att den som är utrikesfödd kommer i arbete eller utbildning, men även här finns stora skillnader i hur man lyckats med sitt uppdrag. Att höja lägstanivån är nödvändigt, liksom att förbättra samarbetet med de olika aktörer som finns för att få utrikesfödda i arbete eller företagande. kommuner bör stimuleras att lära av varandra så att alla blir lika framgångsrika som exempelvis . Det vore därför önskvärt med en översyn från regeringen på hur integrationen kan förbättras genom att ta vara på de erfarenheter som finns hos de mest framgångsrika kommunerna. Det kan ske på olika sätt, men ett sätt vore att införa en integrationsbonus till de kommuner som är mest framgångsrika men även genom att ställa tydliga krav på kommunerna att vara aktiva i att hjälpa utrikesfödda till jobb och utbildning i samarbete med Arbetsförmedlingen.
mot · H002A305 · 2012-09-24 00:00:00 — Användning av ledarhund utan begränsningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över användandet av ledarhund. I finns cirka trehundra ledarhundar. En ledarhund är ett hjälpmedel som kostar staten . Men användningen av ledarhunden är limiterad, då det är svårt att förflytta sig i samhället med hunden utan begränsningar. Det kan till exempel vara svårt att hitta en utbildning där den synskadade kan få ta med sig sin hund. Några vittnar om att de har blivit nekade en studieplats på grund av att någon eventuellt kan ha en allergi. Det måste finnas lösningar på konflikter som uppstår i liknade situationer. Det kan inte vara rimligt att man ska bli nekad utbildning, arbete eller annat deltagande i livet för att man använder sig av ledarhund. antog en nationell handlingsplan för handikappolitiken som bland annat hade som mål att samhället utformades så att funktionshindrade skulle blir fullt delaktiga i samhällslivet . Men är det synskadade som väljer att flytta utomlands för att tillgängligheten och delaktigheten är så pass begränsad med ledarhund att de finner det svårt att leva likt andra i samhället i . Att skapa ett tillgängligt samhälle för alla måste vara ett prioriterat område. Både synskadade och allergiker har samma rätt till delaktighet. I många andra länder finns en antidiskrimineringslag som skyddar ledarhundsförare från utestängning, men vi har inget liknande i . har tagit emot ett femtiotal anmälningar av ledarhundsförare, men förbättring och förändring har varit minimal. Vi bör verka för att alla människor vilket även innefattar synskadade med ledarhund ska kunna ta del av samhällets aktiviteter, arbetsplatser och skolor utan att behöva avgränsa sitt liv.
mot · H002A319 · 2012-09-27 00:00:00 — Ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan! tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett statligt huvudmannaskap för Alfakassan. Staten betalar genom skattemedel från alla medborgare huvuddelen av arbetslöshetskassornas utbetalningar vid arbetslöshet. Den rödgröna oppositionen vill att staten i likhet med tidigare ska betala av arbetslöshetsersättningarna. Ett antal fackförbund är starkt politiserade genom en tydlig koppling och som stora bidragsgivare till enskilda politiska partier. De bedriver också en massiv politisk propaganda i sina medlemstidningar. De säger sig vilja ansluta alla inom respektive bransch till sig och till sin a-kassa. Detta innebär uppenbarligen medborgare med både socialistisk och borgerlig politisk uppfattning. De som röstar borgerligt ska alltså ansluta sig till ett fackförbund som stöder socialistiska partier och som bedriver massiv propaganda mot borgerliga partier vid medlemsmöten, via ombudsmän och i medlemstidningen. Förtroendevalda och ombudsmän i dessa fackförbund är regelmässigt sympatisörer nästan enbart till socialistiska partier, medan den som ger uttryck för borgerliga sympatier i praktiken aldrig erhåller ett uppdrag. Detta är självfallet en orimlig ordning. Särskilt stötande är det att dessa fackförbund administrerar arbetslöshetsersättningen också till de medlemmar som man skäller ut, pengar som till huvuddelen kommer från allmänna skattemedel. För att nödtorftigt visa på en viss valfrihet har Alfakassan skapats som sägs vara fristående från fackförbunden. Detta är alls inte korrekt! Det är Arbetslöshetskassornas () som är huvudman för Alfakassan och tillsätter styrelse. har ordförandeskapet i SO växlat från till . Hur har kunnat mena att detta är ett kriterium på en från fackförbunden fristående arbetslöshetskassa är en gåta. Motivationen hos övriga a-kassor att erbjuda en konkurrenskraftig fristående a-kassa till sina egna ofta politiserade a-kassor är rimligen låg. Ju bättre man lyckas med detta, ju fler av de egna medlemmarna kan givetvis befaras gå över till Alfakassan. Det är därför inte rätt mot vare sig Alfakassan eller mot de alla a-kassor som äger Alfakassan att detta starka samband finns. Alfakassan bör därför ägas och drivas av staten genom t.ex. Arbetsförmedlingen eller annan huvudman. I varje fall bör detta ske så länge som den starka politiseringen av fackförbunden fortsätter och så länge staten står för en betydande del av a-kasseutbetalningarna. Ett alternativ till detta kan vara ett statligt majoritetsägande. I arbetar man nu med frågor som berör detta. Regeringen bör säkerställa att utredningen behandlar och lämnar förslag om huvudmannaskapet för Alfakassan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002A327 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i högre grad fokusera på ersättningsmodeller som premierar resultat inom Arbetsförmedlingen. Den svenska Arbetsförmedlingens effektivitet går att ifrågasätta. Det förmedlas inte i närheten av lika många jobb och anställd som är önskvärt, man har skickat tillbaka drygt tre miljarder av de anslag man fått för att förmedla jobb och den senaste nyheten var att man anlitade en extern rekryterare för att fylla vakanta platser med andra ord klarade man inte av att förmedla jobb till sig själva. Enligt siffror från Svensk Näringsliv misslyckas var femte rekrytering för att rätt kompetens inte står att finna. En fungerande och smidig arbetsförmedling är oerhört viktigt för att ge människor chansen att hitta nya jobb. Speciellt för den som flyttar till en ny ort och som saknar kontakter kan arbetsförmedlingstjänster vara helt avgörande för möjligheten att hitta en försörjning. Men det är också viktigt att skapa en rörlighet på arbetsmarknaden så att den som har ett jobb inte är rädd för att byta arbete om möjlighet uppstår. På så sätt kan jobbkedjor skapas och fler vakanta platser fyllas. Fler personers fulla kompetens nyttjas och vi får en mer effektivt utnyttjad arbetsmarknad. I har man ett system med privata arbetsförmedlingar, många specialiserade på en sektor eller region, som får betalt för de varaktiga jobb som de förmedlar. På så vis kvarstår rätten för den enskilde att få förmedlingshjälp, medan ersättningssystemet och konkurrensen fungerar som en försäkring mot att statliga medel läggs på åtgärder som inte hjälper individen att komma i arbete. Lokala och specialiserade förmedlingar har också en större möjlighet att lära känna näringslivet för att effektivt kunna matcha deras behov mot arbetskraftsutbudet. borde lära av den australiska modellen. Resurserna bör i högre grad gå till att faktiskt förmedla jobb till arbetslösa, och resultatet bör i mycket högre utsträckning ligga till grund för resurstilldelningen. Genom minskad detaljreglering och onödig styrning ges större möjligheter för den enskilda arbetsförmedlaren, oavsett om personen arbetar i privat eller offentlig regi. Genom en ersättningsmodell som i högre grad baserar sig på resultat kan specialiserade arbetsförmedlingar växa fram. Någon kanske inriktar sig på unga som letar efter sitt första arbete. Andra kanske siktar på människor som kommer hit från andra länder och tar med sig ny kunskap. En tredje fokuserar kanske på dem som vill skapa sig sitt eget jobb genom att bli egna företagare o.s.v. Huvudsaken är att genom mer fokus på resultaten kan statens medel användas effektivare, individen få bättre hjälp och arbetslösheten minska.
mot · H002A341 · 2012-09-28 00:00:00 — Bristande tillgänglighet som diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att se till att diskrimineringslagen även omfattar bristande tillgänglighet bör genomföras skyndsamt. I finns en diskrimineringslagstiftning som gör att enskilda människor kan få hjälp om de utsätts för diskriminering. Det är mycket bra! har frågan hur människor med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhällslivet på likvärdiga villkor varit föremål för offentliga överväganden. I utredningen fagert tal om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20) föreslås att det i diskrimineringslagen (2008:567) ska införas en ny bestämmelse om förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller . gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska omfattas av svensk diskrimineringslagstiftning. Uppmaningen var att regeringen skyndsamt skulle återkomma till med ett lagförslag eftersom frågan om bristande tillgänglighet som en diskrimineringsgrund redan har utretts. Arbetet med att se till att diskrimineringslagen även omfattar bristande tillgänglighet bör därför genomföras ytterst skyndsamt.
mot · H002A351 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om unga i ingenmansland. För många unga är vägen till ett jobb inte spikrak och tillvaron kantas av tillfälliga jobb och någon period av arbetslöshet, men för en del ungdomar blir dock arbetslösheten ett permanent tillstånd. Allt fler unga i lever i ingenmansland utan vare sig jobb eller studier. Detta är ett allvarligt problem för samhället såväl som för den unge själv. För många av dessa ungdomar läggs grunden redan i skolan på grund av bristande utbildning. Siffror som SCB har tagit fram åt visar att var fjärde ung i gruppen inte är tillräckligt sysselsatt i arbete eller i utbildning. 24 000 unga har enligt samma undersökning varken jobbat eller studerat, men inte heller uppburit någon sjukförsäkring eller annat bidrag under . Unga utanför är den grupp ungdomar som varken går i skolan eller jobbar och finns inskrivna på Arbetsförmedlingen eller får försörjningsstöd av kommunen. De finns alltså inte med i några register. Utanförskapet har ett högt pris för samhället både nu och framöver, både i förlorade inkomster för individen, och ökade kostnader samt uteblivna skatteinkomster för oss alla. Ungdomarna har också svårare att klara sig på arbetsmarknaden även sedan de har tagit sig in på den. Den som stått utan arbete som ung löper en större risk att även som vuxen få svårt att hitta ett arbete. Det krävs ett än tydligare ansvar i frågan om ungdomars sysselsättning än vad som är fallet. Ett tydligare grepp behöver tas beträffande hela gruppen ungdomar. Kommunernas uppföljningsansvar för unga upp till är inte tillräckligt. En eventuell möjlighet skulle kunna vara att ansvaret istället övertas av Arbetsförmedlingen och då gällde ungdomar upp till , som varken arbetar eller studerar. Arbetsförmedlingen skulle till exempel kunna arbeta uppsökande med var och en i den här gruppen.
mot · H002A359 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att offentliga arbetsgivare bör vara ett föredöme när det gäller att erbjuda heltidstjänster. Alltför många anställda arbetar ofrivillig deltid, eller tvingas till och med till delade turer, dvs. att arbeta två pass med flera timmars obetald tid däremellan. Inom vård och omsorg är detta särskilt vanligt. Om kommuner och landsting ska kunna klara rekryteringsbehoven måste man utvecklas som arbetsgivare. En del i detta är att sträva efter att heltidstjänster ska vara det normala, och att deltidstjänster ska erbjudas endast när den anställde själv önskar detta. Offentlig sektor bör vara ett föredöme i dessa frågor, men är det tyvärr precis tvärtom. Att lagstifta om rätt till heltid för alla är fel väg att gå. Man måste vara realistisk och medge att i vissa lägen krävs möjlighet till deltidstjänster om verksamheter ska fungera. Men regering, riksdag och lokala politiker har ett gemensamt ansvar för att på alla politiska nivåer sträva efter att detta sällan som möjligt förekommer i strid mot den anställdes önskan.
mot · H002A361 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en testverksamhet i form av alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar. har Arbetsförmedlingen i praktiken monopol på skattefinansierade arbetsförmedlingstjänster. finns ett stort antal andra aktörer som är specialister på olika delar av arbetsmarknaden. Det kan vara fackliga organisationer, näringslivsorganisationer, ideella föreningar, bemanningsföretag eller utbildningsföretag. Nischade aktörer skulle kunna ge god service till personer med viss utbildningsbakgrund, viss yrkeskunskap, viss ålder eller etnisk bakgrund, eller specialisera sig på vissa branscher. Det vore värdefullt att låta några alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar verka sida vid sida med den vanliga Arbetsförmedlingen, för att sedan utvärdera resultatet och se om det leder till fler förmedlade jobb.