ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub234 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en strategi för en förbättrad tillgång till digitala hjälpmedel i skolorna. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kunskapsteknologi. är ett av världens mest teknikutvecklade länder. Däremot har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd av digital teknik. Det är hög tid att vi tar detta på allvar och verkligen intensifierar våra ansträngningar, annars kommer unga att hamna på efterkälken. Datorer, läsplattor och smarta telefoner är viktiga verktyg att använda i undervisningen. Skolan har ett uppdrag att överbrygga digitala klyftor eftersom det fortfarande finns grupper som inte har tillgång till eller goda förutsättningar att använda den nya tekniken. Ett av de stora skälen till att skolan i bred mening inte har tagit till sig nyttan av modern teknik är den bristande tillgängligheten. Även om de flesta svenska barn och ungdomar är användare av den nya tekniken finns det undantag. Dessutom avspeglar sig socioekonomiska förhållanden i hur barn och ungdomar använder iy utanför skolan och det påverkar deras användande av verktyg i lärandet. Det finns skolor som ger varje elev en egen dator att använda i undervisningen men även privat. Dessa skolor ser till att alla elever får samma möjligheter att utveckla sina kunskaper och ta del av den digitala revolutionen. Dessa skolor visar att skolan kan och ska göra skillnad. För att it ska integreras i pedagogiken krävs att lärarna ökar sin kompetens och får tillgång till digitala hjälpmedel så att de känner sig trygga. Om lärarna känner att de behärskar tekniken så kan de använda den i den dagliga undervisningen. Det behövs en strategi för hur man långsiktigt ska integrera digitala hjälpmedel i undervisningen och stötta lärarna för att överbrygga den digitala klyfta som finns. Det får inte bygga på vars och ens eget intresse för it. Att använda dator för att endast skriva och lämna in arbetsuppgifter är inte tillräckligt. Eleverna behöver utveckla sitt användande för att se vilka möjligheter som den nya tekniken kan erbjuda. I en modern skola är tillgång till och kunskapen om digitala hjälpmedel en central del. Därför behövs det en nationell strategi för att komma till rätta med bristen på tillgång till digitala hjälpmedel. En strategi måste först och främst innefatta tillgång till digitala hjälpmedel för alla elever och lärare men också kompetensutveckling för lärarna så att de kan använda dessa verktyg liksom en större satsning på digitala läromedel. På så sätt förbättrar vi konkurrenskraft och skapar grunden för tillväxt och fler jobb.
mot · H002Ub235 · 2012-09-20 00:00:00 — Riktad utbildning inom gruvnäringen, vård och omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktad utbildning inom gruvnäring, vård och omsorg. är det län i som just nu går emot strömmen då gruvnäringen expanderar och efterfrågar arbetskraft inom en mängd olika sektorer. Arbetslösheten minskar och företag och offentlig sektor har svårt att få tag på arbetskraft. har många som går arbetslösa. En situation som är mycket frustrerande för alla inblandade. Vi menar att detta problem kan åtgärdas med utbildningsinsatser. skulle kunna bli ett försökslän där utbildning anordnas med företag och offentlig sektor som medintressenter. Riktad utbildning som leder till anställningar inom gruvnäring, vård och omsorg skulle behöva startas i . På så sätt skulle nödvändiga praktikplatser under utbildningen med lätthet kunna ordnas hos de företag som deltar.
mot · H002Ub236 · 2012-09-20 00:00:00 — Satsa på högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att satsa på högre utbildning. Socialdemokraterna har alltid haft höga ambitioner när det gäller att erbjuda medborgaren möjligheten att bilda och utbilda sig. Det har varit ett av våra viktigaste vapen för att undanröja hotet om ett kunskapssegregerat och därigenom ett socialt och ekonomiskt orättvist samhälle. Utbildning är kittet mellan många olika sektorer i ett samhälle. Vi ska inte heller glömma det egenvärde högre utbildning ger för den enskilde. I våra förskolor erbjuder vi barnet möjligheten att tillsammans med välutbildad pedagogisk personal ta de första stegen mot högre utbildning. I fylls vi på med kunskaper och färdigheter som anses vara generella och i gymnasiet blir vi alltmer yrkesförberedande och högskole- och universitetsinriktade. Tanken är tydlig. Varje enskild medborgare förtjänar att få en utbildning som är väl anpassad utifrån den enskildes behov av pedagogiskt bemötande och utifrån de generella kunskaper som krävs för såväl arbete som för antagande för studier vid universitet och högskolor. Arbetsmarknaden förändras ständigt och nya krav ställs på de anställda. Därför kommer vi alla att vara tvungna eller ha förmånen att återutbilda oss. Den samhällsutvecklingen är extra tydlig i regioner, där kombinationen lågutbildade och tillverkningsindustri går hand i hand. I dessa regioner har högskolor och universitet en särskilt viktig roll. Att regeringen i det här läget, när dessutom arbetslösheten är rekordhög, drar ned antalet utbildningsplatser, är ett stort svek. Detta missgynnar särskilt små, regionala högskolor och universitet. Det är inte rätt väg att möta framtiden. I stället måste antalet platser på landets regionala högskolor och universitet öka. Utgångspunkten måste vara att högre utbildning måste finnas i hela landet och inte bara på några få orter. Genom en stärkt regional högskola eller universitet ökar vi också möjligheten för regionalt anpassade utbildningar inom de branscher som finns i regionen. Det är också viktigt att de ekonomiska villkoren för den studerande uppmuntrar fler till högre studier. Ekonomi får inte vara ett motiv för att avstå från att studera. Den investering samhället ger den enskilde får samhället ofta mångfalt tillbaka.
mot · H002Ub237 · 2012-09-24 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer fysisk aktivitet i skolan. Alltför många barn och ungdomar motionerar inte tillräckligt. Det finns undersökningar som visar att barn rör sig mindre än rekommenderat. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs och den skada som fysisk inaktivitet gör på hälsan kan inte heller repareras i vuxen ålder. Därför krävs insatser från vuxensamhället för att stimulera barn till ökad fysisk aktivitet. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan där det måste finnas ett ökat utrymme under skoldagen för fysisk aktivitet. Nya forskningsrön visar att ökad daglig rörelse och motion i skolan inte bara minskar risken för fetma och hjärt- kärlsjukdomar utan också förbättrar resultaten i skolan. Forskningen visar dessutom att det blir lugnare i klassrummet bland de elever som har idrott . För att barn ska utvecklas motoriskt och socialt är det viktigt att de rör sig . Många barn sitter stilla en stor del av dagen i skolan och fortsätter även med det när de kommer hem. Det finns en grupp barn och ungdomar som är mycket aktiva som gruppen som är inaktiva ökar. Detta kan i förlängningen leda till att vi kommer att få en stor grupp vuxna som är inaktiva och därmed får försämrad hälsa. De barn som ofta är fysiskt aktiva har större prestationsförmåga i skolan och bättre hälsa. Den fysiska aktiviteten kan vara avgörande för barnens framtid. Skolan kan göra skillnad genom att öka barnens fysiska aktivitet. Det kan göras på en mängd olika sätt och anpassas efter barnens personliga förutsättningar. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet och skapar utrymme för detta i skolan.
mot · H002Ub238 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla mängden läxor under kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi. Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Hemförhållandena varierar från barn till barn och det är skolans uppgift att vara en utjämnande kraft för att skapa likvärdiga möjligheter till kunskapsinhämtning. Skolan har det övergripande ansvaret att se till att varje elev når de uppsatta målen. Detta ansvar kan inte överlåtas på någon annan. För många elever kan läxläsningen kännas som ett svårt hinder att ta sig över, vilket kan skapa negativ stress. Det är inte alla elever som har föräldrar som kan ställa upp och stödja sina barn. Utbildningsbakgrund och språkfärdigheter har betydelse för barnens möjligheter att ta till sig kunskaper. Även bostadsförhållanden kan vara avgörande om man bor trångt och har svårt att få lugn och ro för att läsa sina läxor. Den traditionella skolan har valt att bortse från denna orättvisa och ger hemläxor till eleverna. Som kontrast till hemläxskolan har det växt fram alltfler skolor som har valt att helt utesluta läxor från undervisningen. Jag anser inte att läxorna ska tas bort helt och hållet, men att de ska ges med sunt förnuft och planeras så att de inte blir en övermäktig börda. Skolan måste se till att läxorna sprids över . Målsättningen bör vara att läxorna är väl avvägda och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Det är dessutom nödvändigt att ordna läxhjälp i skolans regi på ett bra sätt för att nå de elever som vill och behöver det.
mot · H002Ub245 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för de nya universiteten. För ett litet, exportberoende land som är det helt avgörande att vi stärker förmågan att möta den hårdnande konkurrens som globaliseringen för med sig. Utbildning och forskning har en central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. måste därför ha ambitionen att fortsätta vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Socialdemokraterna har genomdrivit en radikal utbyggnad av högre utbildning och forskning. Fyra högskolor har utvecklats till starka universitet, och i har vi kunnat se hur högskolefilialen i utvecklats till det starka och stora Linnéuniversitetet. Det har skett genom en målmedveten politisk satsning och genom resurstilldelning som möjliggjort utvecklingen från högskolefilial till universitet. Utbyggnaden och satsningen på högskolorna har dock inte varit okontroversiell. Det har funnits motstånd med expansionen av den högre utbildningen, och kampen om forskningsresurser har varit hård. Nuvarande resurstilldelningssystem har missgynnat de nya universiteten, och de har inte fått likvärdiga förutsättningar att fullt ut kunna konkurrera om externa forskningsmedel. Rent generellt behöver resurserna förstärkas inom högskolevärlden för att kunna höja kvaliteten i utbildningen. Men det krävs också riktade insatser för att fullfölja den process som påbörjades av statsmakterna i och med universitetsbeslutet. bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga riktade insatser till de nya universiteten för att fullfölja det löfte som statsmakterna och gav vid de historiska universitetsbesluten.
mot · H002Ub250 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. Allt fler elever väljer att gå en gymnasieutbildning som inte erbjuds i hemkommunen och måste därför flytta hemifrån för att få gå den önskade utbildningen. Det är elevernas egna intressen och engagemang som styr valet av utbildning för ett framtida yrkesliv. Det bör uppmuntras, då en ung människas intresseområde mycket väl kan bli den framtida försörjningen i vuxenlivet. Att studera på annan ort innebär extra kostnader i form av resor och inackordering. är det olika regler beroende på om eleven väljer att gå en utbildning i en skola eller i en friskola. Om eleven går på en gymnasieskola långt från hemorten är det den egna hemkommunen som fastställer inackorderingsstödet, med en på central nivå beslutad lägstanivå. Elever som går på en friskola får sitt stöd från CSN som bedömer storleken på bidraget utifrån avståndet från elevens hemort till utbildningsorten. Dessa regler bör ses över eftersom de skapar en ojämlikhet och en orättvis situation mellan elever som väljer att bedriva sina gymnasiestudier på annan ort. De bör utformas så att lika regler gäller oavsett vilken gymnasieutbildning man går och var. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag eller i övrigt vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört.
mot · H002Ub254 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning. Det är svårt för många att komma in på arbetsmarknaden . Orsakerna till detta är i många fall en otillräcklig utbildning i förhållande till efterfrågan på arbetsmarknaden. Det är nästan omöjligt att få ett arbete utan gymnasieutbildning. Därför är det angeläget att den som har hoppat av skolan alltid ska kunna ta igen och komplettera den senare i livet. En av den borgerliga regeringens första besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar var försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Försämringarna slår hårt mot unga utan gymnasieutbildning, men också mot vuxna som behöver vidareutbilda sig för ett nytt yrkesval. Arbetsmarknadsåtgärderna har kraftigt skurits ner, vilket får stora konsekvenser för både ungdomar och vuxna. saknar många företag utbildad personal. För att pressa ner arbetslösheten måste vi satsa mer på vuxenutbildning. Delvis för dem som saknar gymnasiekompetens, men det finns även ett stort behov av eftergymnasial yrkesutbildning med hög kvalitet. Det är angeläget att via kvalificerad yrkesutbildning och annan vuxenutbildning tillgodose behovet av kompetent arbetskraft. Det gäller att lösa de mest akuta behoven , men också att vara väl rustade för de krav som en framtida arbetsmarknad ställer. En annan viktig men bortglömd aspekt när det gäller kvalificerad yrkesutbildning är att vissa utbildningar, exempelvis hantverksutbildningar, ofta leder till eget företagande. Det är då felaktigt att vid prövning endast ta hänsyn till om Arbetsförmedlingen anser att det finns behov av den typen av arbetskraft. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Staten bör därför göra en översyn gällande behovet av vuxenutbildning, och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning, i syfte att tillgodose behovet av en välutbildad arbetskraft .
mot · H002Ub258 · 2012-09-26 00:00:00 — Språkkunskaper och språklig förmåga i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om språkkunskaper och språklig förmåga. har samhällsutvecklingen gått lika snabbt som den gör . Vi är mitt uppe i en explosion av tekniska landvinningar och nya upptäckter inom naturvetenskapen. Vikten av att de som växer upp förstår och kan ta till sig den tekniska utvecklingen är tydlig. I ett sådant läge finns däremot en risk att andra kunskapsområden prioriteras lägre. När det gäller kunskaper i och om de moderna språken och hur den språkliga förmågan kan användas har kraven inte minskat snarare tvärtom. är ett av världens allra mest exportberoende länder. Vi handlar med en global marknad och reser flitigt, även som privatpersoner. Svenska språket är däremot litet och lokalt varför kunskaper i andra språk än svenska är av största vikt för att vi ska kunna kommunicera med våra handelspartner ute i världen och ta till oss av kunskapsutvecklingen. Engelskan är vårt främsta andraspråk och oumbärligt för kontakter med andra länder. Det är också det språk som används flitigast inom områden som internationell handel och vetenskap. Även om svenskar generellt sett har goda kunskaper i engelska är vi kanske inte alltid så duktiga som vi tror. Det finns därför god anledning att sikta på att eleverna i skolan lär sig engelska tidigare, helst redan i förskolan. Tidig exponering för språket ökar elevernas möjlighet till en god tvåspråkighet. Goda kunskaper i mer än ett språk gör det också lättare att ta till sig ytterligare språk genom en ökad metalingvistisk färdighet. Man kommer långt med att kunna engelska men det är lätt att förledas att tro att det språket räcker. Ett språk som tappat mark i men som alltjämt är viktigt är tyskan. är största exportmarknad och även om allt fler i de tysktalande länderna behärskar engelska lär det dröja innan de når upp i de nivåer man ser i exempelvis de nordiska länderna. Att så många som möjligt behärskar tyska underlättar våra kontakter med den tysktalande världen. En ökad satsning på tyska i och gymnasieskolan skulle utgöra ett gott komplement till goda kunskaper i svenska och engelska. Ytterligare en komponent i skolans språkundervisning som inte bör glömmas bort är den som rör vårt sätt att uttrycka och formulera oss, oavsett språk. Den som vet att använda språket rätt för att övertyga och informera får tillgång till en fantastisk språklig verktygslåda som inspirerar till bättre självkänsla och ett bättre förtroende för sin förmåga att hantera alla de situationer som kan dyka upp i såväl yrkeslivet som den privata sfären. Att kunna väva in retoriken i såväl undervisningen i svenska som i undervisningen av andra språk skulle vara en stor fördel för eleverna i den svenska skolan. I lägre åldrar kan fokus ligga på att helt enkelt våga tala inför andra; längre fram i skolan bör även den klassiska retoriken ges utrymme. Således bör regeringen verka för att undervisningen i främmande språk stärks och i fallet engelska, tidigareläggs och att språket och språkens roll för individen och konkurrenskraft lyfts fram tydligare i den svenska skolan.
mot · H002Ub259 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som pilotlän för Finlandskunskap. uppmärksammades officiellt om relationen mellan och och att det var vi blev två länder. Seminarier, utställningar och ett nytt svenskt mynt fick symbolisera detta intressanta Märkesår. Kunskapen om och förhållandet till , såväl historiskt som , är intressant och viktigt att förmedla vidare. Det bidrar till ökad medvetenhet och förståelse för varför och har utvecklats på olika sätt, trots stora likheter. Olika förutsättningar, politiska som geografiska, har påverkat och fortsätter påverka vilka strategier länderna väljer. Men det finns också mycket historia och kultur att upptäcka och förmedla vidare på olika sätt, inte minst gäller det våra skolungdomar och lärare i skolan. Vid , med verksamhet i och , finns en finsk institution som skulle kunna bidra i detta arbete. I regionen bor också många finsktalande personer. I bildades ett antal mindre finska föreningar som sedermera officiellt bildade . firades föreningens 50-års jubileum. Efter ett regeringsbeslut blev stad den första kommunen att frivilligt ansluta sig till lagen om minoriteter genom att erhålla status som finskt förvaltningsområde. Det finns anledning för att besluta om att tillkännage för regeringen som sin mening att uppdra till , exempelvis till och i samverkan, att genomföra informations- och fortbildningsinsatser i Finlandskunskap, för lärare och skolelever, i syfte att sprida bättre kunskap om relationen mellan och . Erfarenheterna kan i nästa steg med fördel spridas till andra delar av landet.
mot · H002Ub264 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en undersökning av möjligheten att avskaffa fribeloppet. För den som studerar på högskola eller universitet är fribeloppet heltidsstudier per kalenderår, eller per kalenderhalvår. Det innebär att en student som uppbär studiemedel, men vars inkomst (oavsett inkomstslag) överstiger dessa maxbelopp, får sänkt studiemedel. En sådan sänkning omfattar både bidrags- och lånedelen. Det är knappast upp till staten eller någon myndighet att avgöra hur en student väljer att finansiera sina studier. Därför är termen fribelopp missvisande det finns knappast något fritt med statligt tvång. Således bör en översyn för avskaffande av fribeloppet genomföras så snart som omständigheterna i övrigt så medger.
mot · H002Ub266 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende den del i studiemedlen som utgörs av lån. Antalet unga som vill studera ökar i . Det är en bra investering både för den enskilde och för vårt land. Många studenter har det dock svårt att få ekonomin att gå ihop. I den studiesociala utredning som tillsattes analyserades bland annat det svenska studiestödet. Kommittén lyfte bland annat upp att fyra av fem studenter upplevde att studiemedlen inte täcker levnadskostnaderna , varför många väljer att arbeta vid sidan av sina studier. En student som väljer att arbeta som denne tar studielån bidrar till statens inkomster genom skatteintäkter men får, om denne arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger, ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter som väljer att arbeta gör det för att delfinansiera sitt studieliv men också för att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket underlättar för studenten den dag hon eller han är klar med sina studier och ska söka arbete. Fribeloppet är därför ett stelbent regelverk som begränsar studenters möjlighet att delfinansiera sina studier, och utgör ännu ett hinder på en redan trög arbetsmarknad. Varje student bör själv få välja hur mycket denne anser sig kunna arbeta utöver sina studier. Det finns också tydliga regler om vilka studieresultat som måste uppnås för vara berättigad till studiemedel. Regeringen bör därför se över hur man kan avskaffa fribeloppet avseende den del i studiemedlen som utgörs av lån.