mot · H002Ub6 · 2012-11-06 00:00:00 — Det internationella samarbetet inom forskning och innovation är därför av central betydelse. 2020-strategin med dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen innebär ökat fokus på forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling. EU:s finansiering av europeisk forskningssamverkan sker huvudsakligen via ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration. Det nuvarande sjunde programmet avslutas i och med 2013 och nästa ramprogram, Horisont 2020, ska gälla . Som ett led i att stärka forskningen inom EU beslutade att det europeiska forskningsområdet ska vara förverkligat 2014. Syftet med europeiska forskningsområdet är att skapa ett fritt flöde av kunskap, forskare och forskningsresultat inom EU. Viktiga delar av arbetet rör mobilitet, gemensamma program, forskningens infrastruktur, internationellt samarbete med länder utanför EU samt kunskapsöverföring mellan universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, samhällsaktörer och näringsliv. Med detta som bakgrund är det synnerligen viktigt att betona att ska vara en aktiv part i detta gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. I den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation ansåg vi att regeringens skrivningar om internationell och EU-finansierad forskning var anmärkningsvärt svaga. Vi kritiserade då regeringen för att i stället för att ta ett samlat grepp och erkänna statens uppgift att samordna och möjliggöra deltagande uppmanade de olika forskningsfinansiärerna att själva vara mer aktiva. Vi skrev då i vår motion att vi ville etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor, företag och institut deltar. Vi ville också att regeringen skulle utreda former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Vi välkomnar därför att regeringen nu anger att det behöver utvecklas ett mer sammanhållet svenskt arbetssätt och anger att strukturer och satsningar för proaktiv påverkan och agerande inom EU samt för myndighetsövergripande prioriteringar bör inrättas. Vi ser klara fördelar med att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid som får i uppdrag att samverka med övriga forskningsfinansiärer i syfte att underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. vill vi ytterligare skärpa och konkretisera kopplingen till EU:s forskningsprogram. Vi menar att forskningsinstituten utgör en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan akademisk forskning och näringslivets behov av innovationsutveckling. Forskningsinstitutens roll är att effektivisera det svenska forsknings- och innovationssystemet genom att bidra till att kunskap omställs till innovationer för att stärka företagens konkurrenskraft. De har också visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Vi anser därför att instituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Vi menar därför att ansvaret för samordning och deltagande i forskningsprogram samt ansvaret för sekretariatet delas mellan och forskningsinstituten. Svenskt forsknings- och innovationsutbyte måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen. Flera av de snabbt växande ekonomierna, inte minst i södra och östra gör stora och långsiktiga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Här kan nämnas länder såsom , , , , och . har varit den främsta forskningsnationen i världen och är fortfarande, liksom också , en viktigt forsknings- och innovationsaktör. Det är önskvärt att exportfrämjande arbete samt kulturfrämjande och globala varumärkesbyggande arbete genom utlandsbeskickningar och andra institutioner ges möjlighet till ökad kompetens om svensk forskning, i syfte att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Härvidlag har regeringen ett stort ansvar att tydligt signalera vikten av att blir en aktiv global spelare. Vi vill också betona vikten av att Svensk forsknings- och biståndspolitik ska samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Det är också väl värt att betona vikten av en ökad forskarmobilitet såsom angivits tidigare i motionen. Vi behöver forskare från andra länder i och vi behöver se till att fler svenska forskare förlägger av sin forskarbana utomlands. Regeringen bör därför ge förutsättningar för en ökad mobilitet. Då det saknas enkla lösningar på samtidens stora utmaningar såsom åldrande befolkningar, globala strukturomvandlingar, klimatförändringar, energikriser, livsmedelsförsörjning, fattigdom, krig och säkerhetshot behövs kunskap baserad på forskning från samtliga vetenskapsområden. Detta är bara några exempel på den stora samhällsnytta som en stärkt forskning inom humaniora och samhällsvetenskap för med sig. Tänkandet om humanistisk kunskap och samhällsvetenskap och dess plats i samhällsutvecklingen har varit oartikulerat. Det har lett till att dess position försvagats och att dess potential inte utnyttjats. Detta är olyckligt och onödigt. I själva verket befinner vi oss just nu i ett läge där humanistisk kunskap och samhällsvetenskap behövs mer . Flertalet av de stora och viktiga frågor som står centralt i samhällsutvecklingen kännetecknas av att de berör samtliga kunskapsbaser; de är inbäddade i politiska, kulturella och sociala förhållanden. Frågor om exempelvis medier och internet har en obestridlig teknisk-naturvetenskaplig sida, och givetvis en ekonomisk, men de omfattar även frågor som gäller identitet, offentlighet och yttrandefrihet. På samma sätt är frågan om framtidens energiförsörjning inbäddad i geopolitiska förhållanden och frågor om sårbarhet och risker. Klimat och miljö måste givetvis studeras med naturvetenskapliga metoder men de blir intressanta för oss alla i sin egenskap av samhällsfrågor där klimatets och miljöns egenskaper och hur dessa värderas blir föremål för överväganden bland medborgarna. Vården och medicinen är ingalunda isolerade till biologiska frågor utan har att göra med de vidare sociala och ekonomiska ramarna för hälsa, om etiska aspekter på vård, om vårdens drifts- och organisationsformer. Kvaliteten hos ett demokratiskt samhälle består bl.a. i hur väl samhället, och alla dess medborgare, är utrustat för att nyanserat och allsidigt göra överväganden om dessa ting och föra samtal om dem. Frågorna har, kan man säga, både en kunskapsdimension och en demokratisk dimension. Men utan att kunskapsdimensionen står stark blir den demokratiska dimensionen inte heller stark. Dessa stora samhälleliga avgöranden kräver därför en allsidig kunskapsbas och att den är väl spridd och tillgänglig. Humanistisk kunskap och samhällsvetenskap och konstnärlig forskning drar ofta det kortaste strået då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor underskattas, vilket ger att dessa vetenskapsområden inte kan attrahera samma omfattning av externa medel, även om detta i dagens och morgondagens tjänstesamhälle med allt större inslag av kultur och design kommer att ske i högre grad än förut. Staten måste alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Forskningsprogram inom humaniora och samhällsvetenskap Statens forskningsstöd till humaniora och samhällsvetenskap bör i större utsträckning än tidigare systematiskt verka för att stimulera framväxten av integrerade miljöer som förenar utbildning och forskning kring angelägna utmaningar. Detta ligger i linje med att statens forskningsmyndigheter bör ta upp satsningar i programform så som sker i andra framstående forskningsnationer. Samhällets kvalitet och välfärd på lång sikt fordrar uppmärksamhet på sådant som håller samhällen samman. En övertygande och alltmer omfattande forskning har visat att samhällen som präglas av en hög grad av jämlikhet och fungerande sociala institutioner, exempelvis skolan, presterar bättre också i andra avseenden. De ger också medborgarna bättre livsmöjligheter. Det finns tecken på eroderande samhällsinstitutioner där skolan är det främsta och djupt oroväckande exemplet. Det finns också oroande tecken på hotande stabilitet i spåren av de stora ekonomiska klyftorna och den ekonomiska krisen i . Vi ser tecken på försvagad social sammanhållning parallellt med växande välfärdsklyftor och en historiskt hög arbetslöshet. Vi håller på att få ett samhälle som inte ger människor chansen att bidra och delta. Risken för sociala spänningar ökar. ser vi en politik som inte ger utbildning och forskning någon uppgift i relation till denna, en av samhällets största utmaningar. Vi föreslår därför ett forskningsprogram om välfärd och samhällelig sammanhållning. Programmet ska vara långsiktigt och starta . föreslås ett anslag om totalt till de tvärgående programmen och forskningsprogrammet om välfärd och social sammanhållning För att ska ha en högkvalitativ förskola, skola, vuxenutbildning och högre utbildning krävs också att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Staten behöver öka dagens mycket begränsade anslag till såväl utbildningsvetenskaplig grundforskning som tillämpad forskning. Lärarutbildningen har jämfört med andra högskoleutbildningar fortfarande alldeles för få disputerade lärare. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningsbeställare och -användare. Skolforskningen behöver utvecklas. Forskningen måste ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan. Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. Därigenom kan såväl kvaliteten som effektiviteten i lärares arbete öka. Vi vill därför tillföra större medel till forskarskolor för lärare och förskollärare. Totalt bör anslaget till öka med ytterligare 20152016 för forskarskolor för lärare och förskollärare. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha såväl en tvärvetenskaplig profil som en disciplinär profil. Båda riktningarna är nödvändiga för att ta fram ny kunskap. Samverkan och forskarutbyte på internationell nivå är prioriterat och bör öka. Vi föreslår att den utbildningsvetenskapliga forskningen tillförs ytterligare medel, , och . Dessa medel tillförs den utbildningsvetenskapliga kommittén på . Vi vill också att den utbildningsvetenskapliga kommittén görs till ett eget och nytt ämnesråd inom . För att lyckas med att förbättra resultaten i svensk skola måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi har tyvärr en lång väg att gå innan vi kan säga att alla elever får en utbildning som gör det. En viktig del i arbetet för att så ska ske är att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning i alla skolor. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det finns inte tillräcklig systematisk kunskap om vilka metoder och arbetssätt som forskningen visat är verkningsfulla. Skolledare och lärare behöver få detta stöd för att utifrån denna kunskap och sin professionella bedömning av skolans och elevernas behov kunna välja det bäst lämpade arbetssättet. Det behövs därför en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område, från förskola till högre utbildning. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas, vilket kräver forskarkompetens. Vi föreslår därför ett nytt . Spridningen av kända forskningsresultat behöver också kraftigt förbättras. Spridningen behöver bli systematisk och kommuniceras på ett lättillgängligt sätt så att den blir känd och kan komma till användning i alla skolor. Det räcker inte med skolinspektion för att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Skolinspektionen är bra på att hitta bristerna men har inget uppdrag att hitta det som fungerar riktigt bra och sprida det vidare till fler skolor, skolledare och lärare. Skolinspektionen har inte heller något uppdrag att stödja skolorna att omsätta forskningsresultat och kunskapsbaserade metoder och erfarenheter i praktiken. Det behövs stöd för skolutveckling. Skolan behöver ges stöd att implementera och anpassa ny kunskap utifrån förutsättningarna på den enskilda skolan. För att forskningsresultat ska omsättas i praktiken krävs ett verksamhetsnära perspektiv och ett nära samarbete med professionen. Vi vill därför ge det föreslagna uppdraget att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, skolverk/skolin-spektion samt kommuner och fristående skolor. Vi vill erinra om att för uppbyggnad av institutet föreslogs i Socialdemokraternas budgetmotion . För fortsatt verksamhet avsätts , och utöver de medel om som regeringen avsatt till för vidareförmedling av praktiknära forskning, vilka också ska kanaliseras till institutet. Historiskt sett har investerat stora summor i forskning och utveckling. Större delen av den näringslivsbaserade forskningen sker dock fortfarande inom företagen och finansieras av näringslivet själva. Den offentligt finansierade behovsmotiverade forskningen har vid en jämförelse med andra länder historiskt sett varit mycket liten i . Ett exempel är att jämförelsen av forskningsinstitutsektorn i ett mindre antal länder visar att den svenska institutsektorn är betydligt mindre än i andra länder. Forskningsinstitutsektorn förfogar av de statliga FoU-medlen, medan motsvarande siffra i ligger på . Detta är allvarligt eftersom forskningsinstituten möter en allt hårdare internationell konkurrens som de har svårt att hantera. Forskningsinstituten utgör en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan akademisk forskning och näringslivets behov av innovationsutveckling. Forskningsinstitutens roll är att effektivisera det svenska forsknings- och innovationssystemet genom att bidra till att kunskap omställs till innovationer för att stärka företagens konkurrenskraft. Instituten fyller också en särskild roll i samband med konjunkturerna i ekonomin, då strategiskt viktig forskningskompetens annars riskerar att gå förlorad. De har också visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Exempelvis bör instituten tillsammans med tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. De framtida utmaningarna för forskningsinstituten är att kunna erbjuda testmiljöer som svarar mot det omvandlingstryck som svenska företag lever under. Den växande tjänstesektorn är ett exempel på hur instituten kan svara mot företagens behov. Tjänsternas betydelse för ekonomin är stor och kommer att öka framgent. Kopplingen mellan industrin och tjänstesektorn har förstärkts kraftigt genom avknoppningar eller genom att tjänsteföretag på olika sätt ger service till industriföretagen. Utvecklingen av innovativa tjänster blir därför allt viktigare för de små och medelstora företagens möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver därför utvecklas. Med hjälp av en kraftfull institutsektor vill vi ta ett brett grepp över tjänsteforskningen som kan öka förädlingsvärdet för de växande tjänstebranscherna. Forskningsinstituten skulle exempelvis kunna erbjuda möjligheter för små och medelstora företag att testa sina tjänster inom ramen för den egna verksamheten och i partnerskap med andra aktörer. Vi vill erinra om att vi i budgetmotionen föreslog till tjänsteforskning och vi föreslår för 20142016 en förstärkning av tjänsteforskningen med inom ramen för forskningsinstitutens verksamhet. Strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden I den senaste forsknings- och innovationspropositionen infördes ett nytt forskningspolitiskt finansieringsinstrument där framför allt stora universitet tilldelades medel för projekt inom ramen för strategiska forskningsområden (SFO). Det var bra att regeringen tillförde mer medel till strategiska satsningar inom de centrala områdena medicin, teknik och klimat. Regeringen gick dock för långt vad gäller detaljstyrningen av forskningen, och regeringen har inte heller sett till att samverkan kommer till stånd. Utvärderingar av SFO visar att de inte uppfyller syftet med ökad samverkan mellan akademin och det omgivande samhället. Strategiska forskningsområdena är i grunden inga samverkansprogram mellan akademi, företag och andra aktörer, eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen har heller inte, i tillräcklig omfattning, genererat nya, utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte förväntas att SFO:erna kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för effektivt kunskapsutbyte. Vi välkomnar att man nu inrättar strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna. Dock vill vi betona att kritiken mot SFO:erna behöver tas till vara på ett betydligt bättre sätt än vad regeringen ger uttryck för i sin proposition. Vi föreslår också att de tillsammans med ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. Skatteavdrag för forskning och utveckling ligger väl till internationellt när det gäller företagens samlade FoU-investeringar som andel av BNP. Merparten sker dock i storföretag där av näringslivets FoU utförs. I ett flertal industriländer har det införts olika typer av skatteincitament för ökade investeringar i FoU. Att stimulera ökade investeringar i FoU i svenska små och medelstora företag skulle innebära bättre förutsättningar för dessa företag att skapa nya jobb. Små och medelstora företag står för merparten av de nya jobb som skapats i . För att skapa framtidens jobb och stärka konkurrenskraft är det avgörande att små och medelstora företag ges möjlighet att ägna sig mer åt innovation och FoU. Forskning visar att innovativa små och medelstora företag växer snabbare i omsättning och antal sysselsatta, och har bättre lönsamhetsutveckling. har även mer omfattande internationella samarbeten och är mer framgångsrika på exportmarknader. Vi vill förstärka FoU-investeringar i svenska småföretag och för att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill vi utöka avdragsrätten för FoU-utgifter. Utgifter för FoU får dras av mot bolagsskatten. Möjligheten att reducera sin skatt genom avdrag för FoU-utgifter förutsätter att verksamheten genererar vinst, vilket sällan är fallet i mindre, nystartade forskningsintensiva företag. Vi föreslog därför i vår budgetmotion att avsätts 2013 för att företag under ett uppbyggnadsskede ska kunna göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften. Det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden. Studier visar att , i relation till flera andra jämförbara länder, allokerar mindre kapital till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns god tillgång till statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas . 9,4 miljarder av det totala statligt förvaltade riskkapitalet är tillgängligt för investeringar, exklusive det som är tillgängligt hos . Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterade investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga skeden byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir en katalysator för det nya fondsystemet som finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras. Immateriella tillgångar spelar stor roll för att ett företag ska kunna dra kommersiell nytta av det intellektuella värde som skapats i företaget. Att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare kan värna sina rättigheter är viktigt för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. I jämförelse med stora globala företag har små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att kunna värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta föranleder avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. För att små och medelstora företag bättre ska kunna värna sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Syftet bör vara att möjliggöra för små och medelstora företag att fullt ut kunna exploatera sina idéer och göra dem kommersiellt gångbara. Vi föreslår att () får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. upphandlas varor och tjänster av stat, kommun och landsting till ett värde av ca . Det finns en stor potential i att förbättra upphandlingen av varor och tjänster och använda skattemedel effektivare. Upphandlingar är ofta komplicerade och kräver expertis, inte minst inom områden som omvårdnad och infrastruktur. kunde i sitt delbetänkande konstatera att det finns väsentliga brister i kunskapen om processen hos både upphandlare och leverantörer. Vi vill starta ett för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. Det finns olika uppdrag inom området, och dessa bör samordnas med det nya centret. I det framtida arbetet bör man också se över om det finns möjligheter att koppla arbetet till vårt förslag om innovationsråd för att stärka utfallet av insatserna. Vi vill därför erinra om att vi i vår budgetmotion föreslog att avsätts 2013 för att etablera ett nationellt för offentlig innovationsupphandling. Den offentliga upphandlingen bör i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. Innovationsupphandling, dvs. upphandling av i förväg okända lösningar på ett problem eller behov för vilket det ännu inte har etablerats någon marknad, förekommer , vare sig i stat, kommun eller landsting. Vi vill utforma en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer. Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer Förutsättningen för entreprenöriell framgång är att i ett tidigt skede få tillgång till kompetens och kapital. Vi föreslår en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning till företag kopplade till regionala inkubatorer.