mot · H002Kr269 · 2012-09-21 00:00:00 — Modernisering av public service tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att renodla public service-uppdraget, att public service ska finansieras via skatt och att teknikneutraliteten ska värnas, dvs. samma regler ska gälla oavsett tekniskt distributionssätt. De svenska public service-bolagen har, något förenklat uttryckt, två uppdrag: dels produktion (alternativt inköp) av programinnehåll, dels att distribuera detta via olika tekniska plattformar. Public service-bolagen producerar och sänder ett stort antal program av olika typer. Nyheter, underhållning, dokumentärer och barnprogram är exempel på programtyper som sänds. I SVT:s definition av begreppet public service ligger bland annat att garantera medborgarna ett brett utbud av program och tjänster via tv, webb och andra publiceringsformer. I public service-uppdraget ryms också att SVT:s verksamhet bedrivs självständigt i förhållande till politiska, kommersiella och andra intressen i samhället. Utbudet ska präglas av demokratiska och humanistiska värden, folkbildningsambitioner, mångfald och kvalitet och ska vara tillgängligt för alla oavsett förutsättningar och bakgrund. har många kommersiella radio- och tv-kanaler och mångfalden ökar dessutom i takt med att olika webbtjänster utvecklas. Public service bör inte konkurrera med kommersiella aktörer. I grunden är konkurrens av godo men public service-kanalerna konkurrerar inte på samma villkor som de kommersiella eftersom de inte är beroende av kommersiella intäkter i samma utsträckning. I takt med att allt fler kommersiella kanaler etablerar sig genom olika teknikplattformar så finns det en mångfald av aktörer som såväl kan producera som sända exempelvis olika typer av underhållningsprogram. Därmed minskar också behovet av exempelvis underhållningsprogram producerade inom public service-bolagen. Public service-uppdraget som sådant bör renodlas så att public service blir värdigt dess eget namn med fokus på samhällsinformation såsom nyheter, faktaprogram, samhällsdebatt, vetenskap m.m. snarare än stora underhållningssatsningar. Det behövs en modernisering och uppdatering av begreppet som är anpassat till den mångfald av kommersiella radio- och tv-kanaler som finns. Finansieringen av public service har utretts och Public service-kommitténs betänkande har överlämnats till regeringen. I betänkandet föreslås att public service ska ersättas med en skatt som alla är med och betalar. Det är i grunden positivt. Public service bör finansieras via skattsedeln. Public service sänder både egna produktioner och i många fall inköpta produktioner via olika tekniska plattformar. Det ger en ökad tillgänglighet och det är bra. Den typen av multipel distribution kommer att bli allt vanligare . Utvecklingen på distributionsområdet får självklart inte ske utan kostnadskontroll men det finns i grunden inget skäl att särredovisa kostnaderna för olika distributionsformer. Regeringen bör framöver sträva efter att formulera public service-bolagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar deras uppdrag till specifika tekniska distributionskanaler. Konkret handlar detta om att exempelvis webbtjänster bör räknas in i public service-uppdraget. Det bör exempelvis inte vara nödvändigt att ett program ska sändas i såväl markbundet nät för att andan i sändningsuppdraget ska anses fullgjort. Det finns vissa typer av program som kan sändas exklusivt på webben utan att ha sänts i marknätet och public service-uppdraget kan ändå anses fullgjort. Det kan handla om program med mycket smalt ämnesinnehåll eller insatser på ett minoritetsspråk. Public service-bolagen är i grunden en leverantör av innehåll, där slutkonsumenten ska kunna välja teknisk plattform.