mot · H002A393 · 2012-10-05 00:00:00 — I kommunerna är det däremot sällan uttryckt att denna grupp av lärare är föremål för särskilda satsningar.10 Först startade en särskild utbildning för sfi-lärare där de blivande lärarna får lära sig hur man undervisar i andraspråk och också får kunskaper om integration och diskriminering. anser att det krävs en kompetenshöjning av sfi-lärare och att behörighetsgraden behöver öka. Det är viktigt att sfi-lärare har god kompetens inom hbt-frågor och jämställdhet, främst för att på ett bra sätt kunna hantera samtal och undervisningssituationer som berör dessa ämnen. I vilken annan skolform som helst skulle dessa brister generera het debatt och tillförsel av resurser, men eleverna i sfi är har svårt att göra sina röster hörda för bättre kvalitet. anser att en av huvudanledningen till kvalitetsbristerna inom sfi är att det är en underfinansierad skolform.11 vill tillföra mer resurser till sfi. Mer resurser innebär mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och administration och andra insatser som höjer kvaliteten. De resurser som satsas på den ineffektiva sfi-bonusen (se 8.2.5) ska ges direkt till verksamheterna istället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra mer resurser i en kvalitetssatsning på sfi, svenska för invandrare. tvingas anordnarna av sfi ha stora grupper där nya elever anländer , vilket gör det svårt att bedriva målinriktad undervisning. De har ofta inte möjlighet att erbjuda modersmålsstöd eller särskilt stöd till elever med exempelvis läs- och skrivsvårigheter. Sfi-undervisningen är relativt individanpassad i och med de olika studienivåerna och möjligheterna att välja yrkesinriktade sfi-program, åtminstone i storstadsregionerna. Skolinspektionen pekar dock på att det behövs ytterligare individualisering genom att anordnarna bättre tar hänsyn till deltagarnas intressen och erfarenheter.12 En sådan individualisering bygger på de studerandes möjligheter att påverka sin utbildning, något som till stor del saknas . Alla elever ska ha rätt att påverka sin utbildning, och därför måste möjligheterna för studerandeinflytande inom sfi att stärkas. Tillgång till information på elevernas modersmål måste förbättras, och utbildningsanordnare behöver bli bättre på att uppmuntra deltagarna att förmedla åsikter och komma med förslag på innehåll i undervisningen samt ge bättre information om elevernas rättigheter och möjligheter inom sfi. vill göra det möjligt att införa fasta grupper i sfi, på det sätt som annan vuxenutbildning fungerar. Det blir lättare för lärare att bedriva utvecklande och målinriktad undervisning med en och samma grupp. Det skulle innebära att det fanns fasta startdatum för en viss nivå inom sfi och att den gruppen läser tillsammans fram till kursslut. måste intagningen av elever även fortsättningsvis ske ofta, för att inte fördröja starten för nyanlända. Arbetslinjen tvingar ofta eleverna att avbryta studierna för att anta en praktikplats eller kort anställning, även om det innebär sämre språkutveckling. I många kommuner finns också en begränsning att eleven måste läsa klart inom introduktionsersättningens tvåårsperiod, även om hen har gjort avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. anser att alla elever ska få läsa åtminstone till nivån för nationella provet, den nivå som man förväntas klara efter svensk grundskola. Det skulle innebära att fler nyanlända får möjlighet till vidare studier eller ett utvecklande arbete. Kommunerna ska ge alla elever möjlighet att läsa klart, oavsett om de har gjort avbrott för sjukdom eller föräldraledighet. Om eleven flyttar innan hen har läst färdigt ska ersättningen följa med till elevens nya studieort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad organisation för sfi, svenska för invandrare. Det finns mycket lite utrymme för att ge stöd på elevers modersmål inom sfi-undervisningen. Det är framför allt elever med kort utbildningsbakgrund som skulle ha stor nytta av att läraren kan förklara grunderna i svenska på ett språk som eleven redan förstår. De verksamheter som erbjuder stöd på modersmål har fått finansiera det med andra medel än det ordinarie anslaget. anser att sfi ska erbjudas på modersmål för elever med kort utbildningsbakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda sfi på modersmål för elever med kort utbildningsbakgrund. Det finns högkvalitativa utbildningar i svenska inom ramen för universiteten och högskolorna, som vänder sig till gäststudenter, gästforskare och andra som är knutna till det aktuella lärosätet. anser att nyanlända med lång utbildningsbakgrund ska kunna välja att kostnadsfritt läsa sfi inom ramen för en högskola eller ett universitet. Dessa kurser är mer anpassade efter högutbildade elever och blir därför effektivare för eleven än den ordinarie sfi-undervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda nyanlända med lång utbildningsbakgrund sfi på högskolenivå. Regeringen införde 2009 försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning, det vill säga sfi-bonus, som har blivit permanent. Den elev som uppfyller kraven och klarar sin kurs kan ansöka om i bonus. i har gjort en omfattande granskning som visar att sfi-bonusen är ett synnerligen ineffektivt sätt att få eleverna att snabbt lära sig svenska. Bonusen gynnar bara elever som redan är studiemotiverade och attraktiva på arbetsmarknaden. De elever som bäst skulle behöva motivation att bli färdiga, de som kanske har studerat sfi i flera omgångar och har en familj att försörja, har inte en chans att få bonusen.13 De pengar och den energi och tid som kommunerna lägger ned på sfi-bonusen behövs mycket bättre i den ordinarie verksamheten eller riktat till dem som har särskilt behov av stöd. Sfi-bonusen bör avskaffas, men resurserna behöver finnas kvar i verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den så kallade sfi-bonusen. 8.2.6Sfi som kompetensutveckling för offentliganställda finns det anställda inom offentlig sektor med mycket begränsade kunskaper i svenska. De finns inom både statlig och verksamhet. Det behöver utredas hur ett kompetensutvecklingsprogram kan utformas för att anställda i såväl statlig som verksamhet ska få möjlighet att läsa sfi inom ramen för sin anställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett kompetensutvecklingsprogram ska kunna utformas för att offentligt anställda ska kunna läsa sfi inom ramen för sin anställning. 9.1Fler språk vid myndighetskontakter kan minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli användas både muntligt och skriftligt i kontakten med en förvaltningsmyndighet som har ett geografiskt verksamhetsområde som sammanfaller med minoritetsspråkets förvaltningsområde. Det är ett resultat av arbetet med förstärkta rättigheter för nationella minoriteter. menar att denna rätt att använda sitt modersmål vid myndighetskontakter ska utvidgas till fler språk som är stora i , till exempel arabiska och somaliska, i de områden där det bor många med det aktuella språket som modersmål, med hänsyn tagen till myndighetens kapacitet. Det skulle underlätta vardagen och stärka självkänslan hos tusentals svenskar, inte minst lågutbildade kvinnor som ofta är hänvisade till sin man eller sitt barn som tolk, och dessutom utvidga arbetsmarknaden för flerspråkiga personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga rätten för enskilda att använda modersmål vid myndighetskontakter. 9.2Vikten av kompetent tolkhjälp Det är viktigt för enskilda att ha tillgång till kompetent tolkning i offentliga situationer där man själv inte förstår eller kan göra sig förstådd. Inom sjukvården kan korrekt tolkning bokstavligt talat vara en fråga om liv och död och inom rättsväsendet är det avgörande för rättssäkerheten att det blir en kompetent tolkning åt båda håll. Rättstolkar har en central funktion för att skydda rättssäkerheten och finns där för alla inblandade parter i ett mål: för tilltalade, målsägande och vittnen lika väl som för de rättsliga aktörerna. Tolkarnas erfarenheter visar att det finns aktörer inom rättsväsendet som först och främst utgår från sina egna behov när det gäller tolk och inte ser till de behov som finns hos parten eller parterna som inte har svenska som modersmål. Risken för indirekt diskriminering är överhängande om polisförhör eller domstolsförhandlingar hålls utan tolk trots att det finns behov för det. Enligt Brå finns exempel där personer har förhörts utan att ha förstått att de är misstänkta för ett brott eller vilket brott de är misstänkta för14. Enligt en studie vid har inte tolkanvändningen hängt med i utveckling till ett multikulturellt land. Inom rättsväsendet är det brist på tolkar i vissa språk, till exempel somaliska och mongoliska. Merparten av de tolkar som finns saknar auktorisation, det vill säga formell kompetens. Tolkar arbetar under otrygga anställningsformer och till en låg lön.15 Mångfalden av språk som används i har enligt vår mening inneburit att tolkuppdraget försummats i fråga om resursanvändning och villkor när det borde vara tvärtom, nämligen att tolkarnas status behöver höjas i ett mångkulturellt samhälle. Självklart ska tolkar arbeta under goda arbetsvillkor och till en skälig lön. håller med Statskontoret, som har utrett frågan om att tolkar behöver bättre möjligheter att validera och få ett intyg på sin kompetens. Ett hinder mot att fler auktoriserar sig är att det i många fall saknas möjligheter och att det är glest mellan proven.16 Tolkutbildningen behöver bli bättre så att fler fullföljer den. Resurserna bör i första hand satsas på att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan när det gäller de vanligaste språken. Tolkarbetet behöver integreras på ett bättre sätt och utvärderas inom ramen för rättsväsendets verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tolkars villkor och organisering. 10Rätten att vara olika Alla behövs för att uppnå det gröna samhället, då det är bygget av vår gemensamma framtid som förenar oss snarare än etnicitet, födelseort eller religiös tillhörighet. Varje människa är välkommen utifrån hennes egna förutsättningar. Vi vill undanröja hinder för att fler ska kunna vara med, uppmuntra alla som deltar och värna rätten att vara lika stolt över alla identiteter och kulturer men på olika sätt. Kulturer är precis som resten av samhället i ständig förändring. Det går inte att säga att människor från en viss kultur är på ett visst sätt. 10.1Ett fritt från diskriminering har varit pådrivande i betydande delar av det arbete mot diskriminering som förs i . Medvetenheten om diskriminering och den befintliga lagstiftningen är betydligt högre än , inte minst tack vare () och antidiskrimineringsbyråernas arbete. Även fackförbunden arbetar på ett allt mer strukturerat sätt med diskrimineringsfrågor. I Brottsförebyggande rådets (Brå) , om missgynnande av personer med minoritetsbakgrund eller utländsk bakgrund, konstateras att diskriminering inom rättsväsendet i hög grad existerar. Resultaten pekar på att det finns föreställningar inom rättsväsendet om att vissa minoritetsgrupper och vissa brottstyper hör ihop. Det finns också föreställningar om att personer med vissa typer av minoritetsbakgrund alltid förnekar brott och de tas därför inte på allvar i rättsliga sammanhang. Andra exempel handlar om att personer med utländsk bakgrund betraktas som mindre trovärdiga än etniska svenskar på brottsplatsen, under brottsutredningen och i domstolsförhandlingen.17 10.2Förbättrade villkor för antidiskrimineringsbyråerna Med förbättrade villkor skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna vara den resurs för enskilda individers upprättelse som saknas . Byråerna har en stark lokal förankring och skulle kunna besitta ytterligare kvalificerad juridisk kompetens. Jämte DO kan byråerna också jobba med främjandeinsatser på strukturell nivå. Det kräver dock ökade resurser och bättre möjligheter att planera sin verksamhet , då beslut om resurser görs årsvis och utbetalningar halvårsvis. Ökade resurser bör medföra krav på kvalificerad juridisk kompetens hos byråerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för antidiskrimineringsbyråerna. 10.3Ett bättre anpassat rättshjälpssystem Rättshjälpssystemet behöver på olika sätt förstärkas när det gäller möjligheterna att få rättshjälp och vilken ersättning som utgår. Inkomsttaket för rättshjälp har exempelvis inte höjts sedan 1999.18 Många nyanlända och personer med svag anknytning till arbetsmarknaden står utanför systemet eftersom många inte har en hemförsäkring som ger möjlighet till rättshjälp. Även om man har rättshjälp får man betala motpartens rättegångskostnader vid en förlust, vilket innebär en stor ekonomisk risk. anser att en ny modell för rättegångskostnader vid diskrimineringsmål ska tas fram, där en part som döms för diskriminering ska stå för rättegångskostnaden, medan parterna delar på kostnaderna om utgången blir den motsatta. På så sätt skulle fler våga gå till domstol när man inte riskerar att betala hela rättegångskostnaden vid en förlust. Specialregler för att undvika uppenbart ogrundade stämningar behöver tas fram. Dessutom bör systemet för rättshjälp ses över för att fler ska kunna inkluderas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättegångskostnader vid diskrimineringsmål. 10.3.1Reella möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol Antalet fällande domar inom diskrimineringsområdet är fortfarande relativt litet. drivs inte särskilt många diskrimineringsärenden i domstol av andra än (), i vart fall inte utanför arbetslivsområdet. Det behövs fler aktörer som driver diskrimineringsmål och en reell möjlighet för människor som utsatts för diskriminering att få kompensation och upprättelse. De aktörer som driver flest diskrimineringsmål i domstol är DO och fackförbunden. DO koncentrerar sig dock i första hand på principiellt intressanta ärenden som kan bidra till att motverka diskriminerande strukturer.19 Fackförbunden driver av naturliga skäl endast ärenden som är kopplade till arbetsmarknaden, och endast för sina medlemmar. får även ideella föreningar föra talan om en enskild medger det, och om föreningen uppfyller vissa uppställda krav. Antidiskrimineringsbyråerna uppfyller dessa krav, men har sällan de ekonomiska möjligheterna att driva ett diskrimineringsmål och riskera att få betala hela rättegångskostnaden vid en förlust. Byråerna har av ekonomiska skäl överhuvudtaget svårt att anställa och behålla kvalificerad personal med juridisk kompetens. Dessutom är systemet med rättshjälp och rättsskyddsförsäkringar utformat så att det är svårt för andra aktörer att processa diskrimineringsärenden. I praktiken finns alltså ganska små möjligheter att få sitt ärende prövat om man som individ känner sig utsatt för diskriminering. föreslår en rad åtgärder för att förbättra möjligheterna för människor som utsatts för diskriminering att få kompensation och upprättelse. anser att en fond bör inrättas, ur vilken enskilda och föreningar kan söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Syftet med fonden skulle både vara att påskynda utvecklingen inom rättspraxis inom diskrimineringsområdet och att ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol. 10.3.3Processa även strukturell diskriminering Strukturell diskriminering är ett demokratiskt problem i . Det innebär att etniska och religiösa minoriteter inte får lika rättigheter och möjligheter som majoritetsbefolkningen, eftersom regler, normer, rutiner, förhållningssätt och beteenden i samhällets institutioner hindrar detta.20 Exempel på strukturell diskriminering är osynliga normer på arbetsmarknaden som gör att personer med otraditionella svenska namn har mycket svårare att bli kallade till intervju än personer med traditionella svenska namn. Det är i princip omöjligt att bevisa individuell etnisk diskriminering i sådana fall. krävs det att en individ anmäler att hen har blivit specifikt diskriminerad av en fallet ska ha möjlighet att tas upp i domstol. Sådana rättsfall har små möjligheter att påverka den strukturella diskrimineringen. Därför bör inrätta en möjlighet att kunna processa även strukturell diskriminering i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en möjlighet att kunna föra talan om strukturell diskriminering i domstol. 10.3.4Rättsväsendet behöver hänga med Likhet inför lagen är ett fortlöpande arbete som kräver att rättsväsendet förändras och anpassas efter samhället. Ett mångkulturellt samhälle ställer nya krav på rättsväsendet. Om varje enskilt fall ska bedömas efter varje individs behov krävs bättre kunskaper hos rättsväsendet för att säkerställa att diskriminering av minoriteter eller utländsk bakgrund inte förekommer under rättsprocessen. Det gäller i synnerhet polismyndigheten, där det tyvärr rapporterats om fördomar och främlingsfientlig jargong. Det bör genomföras en utbildningssatsning för rättsväsendets aktörer med fokus på att upptäcka och åtgärda diskriminerande strukturer och praktiker inom rättssystemet. Polisens värdegrundsarbete bör vara inriktat på att främja alla människors lika värde. Rättsmyndigheterna tillhör också de myndigheter med lägst andel anställda med utländsk bakgrund.21 Det behövs en mer aktiv rekrytering för att öka mångfalden inom rättsmyndigheterna. Det skulle sannolikt öka förståelsen för olika kulturella skillnader och likheter samt öka tryggheten för målsägande, tilltalade och vittnen i hela rättsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om aktivt arbete inom rättsväsendet för att öka mångfalden och säkerställa allas likhet inför lagen. 10.3.5Utredning om likhet inför lagen Fokus för Brås rapport om diskriminering i rättsprocessen är att visa hur diskrimineringen inom rättsprocesserna ser ut, men dessvärre innehåller rapporten inga uppgifter om i hur stor utsträckning diskriminering förekommer. Sådan information är viktig för att kunna förändra situationen. Likhet inför lagen och ett rättsväsende fritt från diskriminering är en viktig och prioriterad fråga. föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet. 10.4Värna rätten att vara olika Rasism kan sägas bygga på en idé om att olika grupper har olika egenskaper. Man ser mer positivt och mångfacetterat på sin egen grupp och förenklar bilden av den andre. Rasismen kommer ofta till uttryck i ett vi-och-dom-tänkande. har begreppet kultur fått ökad betydelse i rasistiska resonemang, istället för biologiska raser. Den här kulturrasismen bygger på stereotypa föreställningar om olika etniska gruppers kultur som fast och oförenlig med exempelvis den svenska kulturen. Rasism tar sig uttryck inte bara i sin extrema form, till exempel rasistiskt våld, utan också genom vardagliga saker som språkbruk, osynliggörande, särskiljande och fördomsfulla kommentarer.22 Inte minst på internet är det rasistiska språkbruket extremt närvarande. Kvinnor och hbt-personer är dubbelt utsatta för diskriminering och rasism. Diskrimineringen är både individuell och strukturell och har att göra med kön, sexuell läggning och etnicitet. Kvinnor med utländsk bakgrund, särskilt om de bär slöja, har särskilt svårt på arbetsmarknaden, med sämre anställningsvillkor och större ohälsa.23 Utsattheten för våld från någon inom familjen är högre bland unga hbt-personer med utländsk bakgrund än andra unga hbt-personer. De kan bli utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck på grund av sin sexualitet, sitt könsuttryck eller sitt normbrytande beteende.24 Diskriminering och rasism som har samband med etnisk tillhörighet är en del av många personers vardag. Vardagsrasismen innebär för många människor i en påfrestning som kan leda till hälsoproblem, minskat förtroende för samhället och svårigheter att ta vara på sina rättigheter. Särskilt utsatta är nationella minoriteter (judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar), afrosvenskar och muslimer. Även personer som uppfattas tillhöra någon av dessa grupper faller offer för vardagsrasismen. Diskrimineringen av romer i och förföljelsen och fördrivningen av romer runt om i är också mycket oroväckande.25 anser att utsatta gruppers möjligheter att tillvarata sina rättigheter måste stärkas, men att också samhället måste ta sitt ansvar för att motverka vardagsrasismen. Vi tror att det är viktigt med en positiv ansats, så kallad positiv antirasism26. Det innebär för del att vi visar den stora vinsten med ett mångkulturellt och öppet samhälle där allas kompetens och möjligheter tas tillvara. Minoritetsgrupperna ska stå självständiga i förhållande till staten. Det innebär att efter att vissa demokratiska grundregler har uppfyllts ska organisationerna själva få bestämma vad resurserna används till. Stödet får användas exempelvis till att stärka gruppens identitet, kultur och språk, stärka gruppens inflytande i samhället samt motverkande av rasism och diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta gruppers och antirasistiska organisationers organisering. Svenska undersökningar om upplevelser av islamofobi visar samstämmigt att invandrare och muslimer från i hög grad har upplevt diskriminering i . 27 En undersökning bland ungdomar visar att en fjärdedel av gruppen ungdomar med muslimsk bakgrund har varit utsatt för kränkningar. Flickor har oftare utsatts för verbala trakasserier och pojkar oftare för våld. Även antisemitismen är utbredd. En undersökning av unga personer med judisk tillhörighet visar att några känner oro för sin egen och sin familjs säkerhet och väljer att dölja sin judiska identitet. ser med stor oro på rapporteringen om judars situation i med de trakasserier och hot som tillhör vardagen för många. Den sammantagna forskningen på området visar dock att främlingsfientlighet och rasism glädjande nog minskar i Sverige.28 Islamofobi och åsikter om att muslimer är vårt största utländska hot sedan andra världskriget29 har icke desto mindre letat sig in i politikens finrum. Intrycket kan vara att främlingsfientligheten ökar, men det stämmer inte. Vi har alla ett ansvar att bemöta islamofobi och motarbeta främlingsfientlighet. De allra flesta svenska ungdomar är positivt inställda till muslimer. Det visar Forum för levande historia i rapporten från 2006.30 Den positiva inställningen bland icke-muslimska ungdomar är generell är du positivt inställd till muslimer är du sannolikt positivt inställd till andra minoriteter. Även den socioekonomiska bakgrunden har betydelse för inställningen. Majoriteten av de icke-muslimska ungdomarna känner någon som är , vilket drastiskt ökar den positiva inställningen. Även SOM-institutets årliga mätningar visar att svenskarnas attityder gentemot flyktingar, invandrare och religion blir allt mer positiva.31 Svenska ungdomars mer komplexa upplevelser står i kontrast till de mer endimensionella bilderna av muslimer och judar som media förmedlar. En genomgång av nyhetsmedia, populärkultur och läromedel som Forum för levande historia har gjort visar att de ofta är onyanserade i sina skildringar av islam och judendom.