ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002So336 · 2012-09-24 00:00:00 — Översyn av systemet för subventionering av glasögon till barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av dagens system för subventionering av barns glasögon. Barn som ser dåligt och inte får glasögon får svårt att följa med i undervisningen i skolan, från att läsa vad som står på tavlan till att orientera sig ordentligt i gymnastiksalen eller simhallen. Det är viktigt att barns synfel åtgärdas fortlöpande under uppväxten. Att köpa glasögon kan bli en stor utgift för familjen. Landstingen i beslutar själva om de vill ge bidrag till familjer med barn som är i behov av glasögon. Dessa bidrag skiljer sig åt mellan landstingen, och därför varierar beloppet beroende på i vilket landsting man är bosatt. Trots att synen inte är färdigutvecklad förrän vid 8 till , vilket medför flera glasögonbyten, är det få landsting som ger stöd ålder. Det bör vara rimligt att jämställa barns synfel med andra behov av hjälpmedel som till exempel vid en hörselnedsättning. Glasögon till barn får inte heller vara en plånboksfråga som innebär att alla inte har samma rätt till glasögon efter behov. Det måste vara samhällets ansvar att se till att alla barn får så goda förutsättningar som möjligt under sin uppväxt och i detta bör man inkludera hjälpmedel som glasögon eller annan åtgärd som korrigerar synfel. har av fått en skrivelse om att betrakta synnedsättning hos barn som funktionshinder. ställningstagande kan få betydelse för hur olika landsting bedömer frågan, varför det är angeläget att ärendet får en skyndsam behandling. Det är inte rimligt att barn behandlas olika av olika landsting, utan det nuvarande systemet för subvention av barns glasögon bör ses över för att åstadkomma ett mer rättvist system.
mot · H002So337 · 2012-09-18 00:00:00 — Stärkta möjligheter för kvinnojourer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnojourers verksamhet. första kvinnojourer Alla Kvinnors Hus i och Kvinnohuset i öppnades . Bakgrunden var en reaktion på samhällets oförmåga att skydda kvinnor som utsattes för våld och övergrepp från närstående män. tar , Brå, fram statistik kring mäns våld mot kvinnor. gjordes 27 972 anmälningar av misshandel mot kvinnor . Det är en ökning med ungefär 600 fall jämfört med , och . Kvinnojourerna kan sägas ha två uppdrag: för det första att sprida kunskap, och för det andra att erbjuda stöd och skydd åt våldsutsatta kvinnor och deras barn. beräknas Roks kvinno- och tjejjourer ha genomfört cirka 120 960 stödåtgärder. Stödet kan se ut på många olika sätt. En vanlig stödåtgärd är stödsamtal men det kan också utgöras av hjälp vid en polisanmälan, kontakt med olika myndigheter, stöd under rättegång, eller att begära skyddade personuppgifter. kan det vara att hålla kontakten med en kvinna som lämnat jouren. finns det nästan 150 lokala kvinnojourer runt om i som utför ett oerhört viktigt arbete. Verksamheten på de olika kvinnojourerna ser olika ut en del arbetar med anställd personal, medan andra helt förlitar sig på ideella insatser. Problemet är att landets kvinnojourer saknar stabil finansiering. De kan söka medel både från statligt håll och från kommunerna, men långt ifrån alla kommuner stödjer kvinnojourer. De statliga pengarna är framför allt avsedda för särskilda projekt och utveckling, endast en mindre del får användas till jourernas löpande verksamhet. Resultatet är att många jourer är beroende av tillfälliga medel. Det gör det svårare att ha anställda och att planera sin verksamhet långsiktigt. är det som handlägger statsbidragen ämnade åt skyddet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. Utvärderingar visar att hjälpen från kvinnojourer är mycket uppskattad bland de kvinnor som söker sig dit. Utvärderingarna visar också att fler aktörer behöver ta sitt ansvar, och inte minst samverka med varandra för att säkerställa att våldsutsatta kvinnor får det stöd och skydd de behöver. I sitt jultal 2010 talade statsminister om våld i familjer, och sa bland annat Vi måste förstärka stödet och skyddet för de som drabbas. Kvinnojourerna spelar stor roll här. Det är nu dags att gå från ord till handling. Genom lagstiftning om obligatoriskt stöd till kvinnojourers verksamhet skulle vi möjliggöra att alla utsatta kvinnor skulle ha möjlighet att söka skydd och stöd. Som situationen ser ut är man beroende av att vara bosatt i en kommun där en kvinnojour finns. Därför är det nu hög tid att se över förutsättningarna för en lagstiftning angående ett obligatoriskt stöd till kvinnojourers verksamhet.
mot · H002So340 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya metoder för att upptäcka bröstcancer hos kvinnor. Mammografi, dvs. röntgenundersökning av kvinnors bröst, genomförs genom landstingens försorg. Kvinnor i en viss åldersgrupp kallas till återkommande kontroller för att man tidigt ska kunna upptäcka bröstcancer. Undersökningarna har medfört att åtgärder ofta kan sättas in på ett tidigt stadium, vilket naturligtvis är till stor nytta för patienten. Det har dock visat sig att mammografin inte hittar alla tumörförändringar. Användning av ultraljud spårar avsevärt fler än sedvanlig mammografi. Utrustningen finns dessutom redan på sjukhusen, varför kostnaden bör bli låg. Det finns även andra tekniker för att upptäcka cancer, exempelvis undersökning med magnetkamera (MR). Denna teknik är ännu alltför oprövad, varför det behövs mer forskning. Att skapa nya tekniker för att i tidigare skede hitta tumörer i brösten skulle innebära att allt fler tumörer upptäcks och att fler cancerdrabbade kan få adekvat behandling i ett tidigt skede. Det är angeläget att såväl beprövade metoder, exempelvis ultraljud, som nya metoder, exempelvis magnetkamera, kompletterar mammografiundersökningarna i syfte att i större utsträckning upptäcka bröstcancer hos kvinnor i ett tidigt skede.
mot · H002So341 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Rett Center. Rett Center inrättades 1995 i och är ett nationellt center för högspecialiserad vård, forskning och information om Rett syndrom på tvärprofessionell grund. Det är det enda i sitt slag i landet och ett av få i världen. Rett syndrom är en utvecklingsneurologisk störning som medför att personen blir gravt multifunktionshindrad från tidigare barnaår och livet ut. Syndromet drabbar nästan enbart flickor och kvinnor. Patienter tas emot från hela landet och från många länder i . Endast av patienterna kommer från . meddelade socialminister att staten från tar ett långsiktigt ekonomiskt ansvar för verksamheten. Av EU:s rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar framgår att de rekommendationer som där ges stämmer mycket väl överens med Rett Centers verksamhet. Exempelvis står det i rekommendationen att Utvecklingen av forskning om och vårdinfrastruktur för sällsynta sjukdomar kräver långsiktiga projekt och därmed tillräckliga ekonomiska insatser för att deras hållbarhet ska säkras på lång sikt. Av socialutskottets betänkande 2011/12:SoU1 framgår att Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, är en viktig aktör. Rett Center har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift till utskottet kommer bidraget att uppgå till även 2012. Bidraget ingår även i regeringens förslag till budgetram . Verksamhet och forskning på området måste långsiktigt säkras, enligt utskottets mening. För att garantera långsiktigheten i Rett Centers verksamhet krävs en hållbar finansiering. Statsbidraget har varit oförändrat , . Verksamhetens långsiktiga existens kräver, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser, att statsbidraget anpassas till kostnadsutvecklingen för att den ska kunna drivas vidare. Per (S)
mot · H002So342 · 2012-09-28 00:00:00 — som försöksområde för gårdsförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som försöksområde för gårdsförsäljning. liksom övrig glesbygd i har stora möjligheter att utvecklas, utan behov av bidrag från EU och staten. Det förutsätter emellertid att varken EU eller staten sätter käppar i hjulet. Alltjämt utgör förbudet mot gårdsförsäljning av alkoholvaror ett sådant hinder. På tillverkas öl, vin och sprit av hög kvalitet och tydligt ursprung. Givetvis bidrar dessa lokala produkter till att stärka varumärket och till att hålla ön levande, inte minst dess turistnäring. Det gör förbudet mot gårdsförsäljning desto mer stötande. Varför tillåts bonden i sälja sin cider, pommes och som det är förbjudet att på motsvarande sätt sälja Wisby Klosteröl, Gutevin och Träkumla på ? Av socialpolitiska skäl upplevs av många en nationell liberalisering av gårdsförsäljning som ett alltför drastiskt steg. utgör ett perfekt avgränsat område för att pröva utfallet av ett försök. Erfarenheterna av som försökskommun skulle utan tvekan fördjupa kunskapen kring hur bör ställa sig framöver till gårdsförsäljning. Redan under försöksstadiet bör ett systern med licenser eller dylikt införas, i syfte att utestänga oseriösa näringsidkare. Regeringen uppmanas av denna anledning att se över möjligheten att göra till försöksområde för gårdsförsäljning.
mot · H002So343 · 2012-09-27 00:00:00 — Åldersgräns för inköp på Systembolaget tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över åldersgränsen för inköp på Systembolaget. I blir den som fyller myndig. Detta innebär att vederbörande automatiskt får en mängd rättigheter och skyldigheter i samhället. Den myndige har inte längre någon målsman, utan kan själv skuldsätta sig, till fullo underteckna bindande avtal, rösta i samtliga val och själv väljas in i samtliga politiska församlingar. Vederbörande kan också gå på krogen och beställa alkoholhaltiga drycker. Allt detta är naturligtvis helt rimligt, eftersom begreppet myndig innebär att det inte skall finnas några som helst rådighetsinskränkningar för den enskilde individen. Trots alla andra rättigheter som per automatik infaller i samband med myndighetsdagen nekas myndiga individer mellan 18 och 20 att handla på Systembolaget. Det är alltså fullt möjligt att ta hand om sitt hushåll eller att fatta viktiga beslut i politiska församlingar, men inte att gå till Systembolaget. Detta är fullständigt ologiskt. Det faktum att den myndige kan köpa alkohol på krogen, men inte på Systembolaget, gör lagstiftningen än mer obegriplig. Eftersom myndighetsåldern bestämts att infalla är det också dags att anpassa åldersgränsen för inköp på Systembolaget till denna.
mot · H002So344 · 2012-09-27 00:00:00 — Motprestation för att erhålla försörjningsstöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av socialtjänstlagen i syfte att möjliggöra krav på motprestation för att erhålla försörjningsstöd. har några kommuner i landet infört krav på någon form av motprestation för uppbärande av försörjningsstöd. I såväl som i har krav på aktivering ställts på bidragstagarna. Undersökningar har pekat på positiva effekter i det att aktiveringskraven lett till att fler hushåll gått från bidrag till arbete. Studier visar också på positiva trender i den genomsnittliga löneökningen i berörda stadsdelar. Ett stort problem är däremot att dagens socialtjänstlag inte uppfyller nödvändiga krav. I SoL 4:4 stadgas följande. får begära att den som uppbär försörjningsstöd skall delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd, och 1. inte har fyllt , eller 2. har fyllt men av särskilda skäl är i behov av kompetenshöjande insatser, eller 3. följer en utbildning med tillgång till finansiering i särskild ordning men under tid för studieuppehåll behöver försörjningsstöd. Praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses i första stycket skall syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Möjligheten för kommunen att begära motprestationer är således främst riktad till ungdomar , medan det krävs särskilda skäl till kompetenshöjande insatser för den som fyllt . Definitionen av särskilda skäl har också blivit snävt begränsad i rättspraxis, vilket således föranlett hård kritik från bl.a. mot de kommuner som uppställt aktiveringskrav som villkor för försörjningsstöd med hänvisning till att sådana bestämmelser saknar stöd i gällande lagstiftning. Detta har i sin tur inneburit svårigheter för kommuner att med kraft genomföra nödvändiga insatser för att bryta utanförskap och bidragsberoende. Inte minst i segregerade städer som vore striktare regler på området att förorda. Upprätthållandet av arbetslinjen och brytandet av utanförskapet är en av de viktigaste uppgifterna i samhället. Det är således också viktigt att kommunerna ges tillräckliga verktyg för att få bukt med bidragsberoende och hindra långvarigt sådant. Av denna anledning borde lagstiftningen förtydligas så att krav på motprestationer för försörjningsstöd fullt ut möjliggörs även för personer som fyllt . Lagen borde också förtydliga att aktiveringskrav kan uppställas som villkor för försörjningsstöd.
mot · H002So345 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ha kvar i . Avregleringen av har lett till sämre tillgång på receptbelagda mediciner och höjda priser på både receptbelagda läkemedel och sidoprodukter. Däremot har apoteken blivit affärer för plåster och olika typer av hudkrämer. Det har blivit fler apotek efter avregleringen, men det är inte i glesbefolkade områden och områden med mindre köpstarka invånare som de nya apoteken tillkommit. Istället är de koncentrerade till tätbebyggda områden. Även i storstäderna ser man en koncentration i stadskärnorna och flera nya apotek i samma köpcentrum. Flera apotek utanför städerna hotas nu av nedläggning på grund av olönsamhet och regeringen har utlovat extra stöd till apotek i glesbygden. behövdes inga extra stöd till apotek i glesbygden, det klarade inom sin egen verksamhet. Detta är ännu ett exempel på att avregleringen inte har fått avsedd effekt. finns i på listan av apotek som riskerar nedläggning och vi förutsätter att det kommer att finnas stöd för att ska finnas kvar även . En annan konsekvens av avregleringen är att det har blivit fler små apotek, som har ett begränsat sortiment inte minst saknas många receptbelagda mediciner. Detta är det största problemet med avregleringen: äldre och sjuka människor kan få gå runt till flera olika apotek innan de får tag i alla sina mediciner. Apoteken kan inte ens tipsa om andra apotek där medicinen kan finnas, av konkurrensskäl. Många reumatiker och astmatiker tvingas gå till 67 apotek innan de får ihop sina läkemedel. En utvärdering visar att före avregleringen gick 2 av 100 kunder hem utan medicin, efter avregleringen är den siffran uppe i 5 av 100. Och det gäller inte bara ovanliga mediciner som tar slut eller inte finns i lager. Ett problem är upphandlingsreglerna där företag vinner upphandlingar på grund av att de har lägst pris, men det finns inget krav på att leverera varan ens under en månad. Konsekvensen blir att många mediciner tar slut, utan att det finns någon backup-lösning. Patienter kan då tvingas vara utan rätt medicin i veckor eller månader och i åtskilliga fall finns inget likvärdigt alternativ att ta till . Cirka 40 läkemedel tar slut. Svenska folkets förtroende för har sjunkit sedan avregleringen. Många upplever också att personalen har blivit sämre på att ge råd om receptbelagda läkemedel.
mot · H002So346 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa FN:s konvention om barnets rättigheter som svensk lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra de lagändringar som krävs för att införliva Europiska konventionen om utövandet av barns rättigheter.1 1 Yrkande 2 hänvisat till CU. FN:s konvention om barnets rättigheter antogs 1989. Det är nu . skrev tidigt under , konvention om barnets rättigheter, men den tillämpas . Den är inte inskriven i rikes lag! har nästan alla länder ratificerat . Därmed har landet bundit sig folkrättsligt till att förverkliga . ratificerade 1990, som ett av de första länderna. ger en universell definition av vilka rättigheter som borde gälla för alla barn i hela världen. Definitionen ska gälla i alla samhällen, oavsett kultur, religion eller andra särdrag. Konventionen handlar om det enskilda barnets rättigheter. Varje människa under räknas som barn, om inte han eller hon blir myndig tidigare enligt den nationella lagstiftningen. har införts som svensk lag i och socialtjänstlagen. I många officiella dokument som t ex i statens och kommunernas budgetar talas om barnperspektivet. Men det krävs mer för att stärka barnens rättigheter. Alla som arbetar med barn och ungdomar måste stärka sin barnkompetens och kunskap om konventionen. När konventionen antogs av för två decennier sedan satte den igång ett arbete för att informera om vad innebär och för att förverkliga den på olika samhällsområden. Flera debattörer har hävdat att mål lättare skulle uppnås om den gjordes till svensk lag. Men lagstiftaren har i regel inte ansett detta vara nödvändigt, eftersom man ansett att den svenska lagstiftningen i sig själv stöder barnperspektivet. Men ser vi allt fler rapporter om att svenska myndigheter gör övergrepp mot barn av en typ som är brott mot . Ett tydligt exempel gäller flyktingbarn som själva inte kan tala för sin sak eftersom de inte behärskar det svenska språket och inte heller kan få hjälp av någon närstående vuxen person. Detta innebär att flyktingbarnen är än mer utsatta än svenska barn, även om vi också hos dem ser överträdelser av stadgar. Barnens rättsliga ställning måste stärkas. utarbetade Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter. Syftet var att stärka barnets ställning i familjerättsprocesser. har undertecknat men ej ratificerat konventionen. För att ett barn ska tillåtas delta i det rättsliga förfarandet i bör man överväga lagändringar.
mot · H002So349 · 2012-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att körkort även kan rymma information om inställning till organdonation. Antalet i räcker inte för att fylla behovet av organ till alla de patienter som väntar på en transplantation. har därför tillsammans med uppdraget att se till att blir bättre på organ- och vävnadsdonation, så att människor kan få ett bättre liv och fler liv kan räddas. Transplantationslagen bygger på att varje människa har rätt att själv bestämma om man vill donera eller inte. Har man inte tagit ställning förväntas man vara positiv till donation. Om den avlidnes vilja är okänd så är det de närstående som får tolka den avlidnes inställning till donation. Genom att man själv tar ställning till om man kan tänka sig att donera organ och vävnader, så behöver aldrig anhöriga hamna i en situation där de måste göra det i ditt ställe. Man kan göra sin vilja känd genom att informera de närstående (skriftligt eller muntligt), anmäla sig till donationsregistret eller fylla i ett donationskort. Man kan använda ett eller flera av dessa sätt. De är alla lika giltiga och det är alltid den senaste uppgiften som gäller. Det viktiga är att det blir av. Det finns bara ett donationsregister och det sköts av i samarbete med . startades av i samband med att den nu gällande transplantationslagen trädde i kraft. Ytterligare sätt att öka medvetenheten om vikten av att uttrycka sin vilja till donation vore att finna tillfällen där man får möjlighet att ta ställning till donationsfrågan. När man tar körkort skulle kunna vara ett sådant tillfälle. Körkortsbeviset skulle då kunna ge upplysningar om man är positiv till att donera organ. Jag anser att denna lösning bör prövas.
mot · H002So351 · 2012-09-24 00:00:00 — Samverkan mellan BUP och kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan kommuner och barn- och ungdomspsykiatrin. De flesta barn och unga i mår bra, men de som inte gör det mår allt sämre. Det rapporteras från olika håll i landet att alltfler barn lever under svåra förhållanden. Två viktiga förklaringar är den ökande barnfattigdomen och det faktum att många vuxna har en problemfylld situation på grund av arbetslöshet eller sjukdom. Denna oroande utveckling måste mötas med fler satsningar och ökat samarbete mellan kommuner och landsting, bland annat när det gäller elevhälsan, skolhälsovården och barn- och ungdomspsykiatrin. Dagens långa väntetider inom barn- och ungdomspsykiatrin är inte acceptabla och det är av största vikt att samarbetet mellan kommuner och landsting utökas för att kunna fånga upp ungdomar med problem. Föräldrastöd under barnets uppväxttid är också en viktig prioritering. Flera enkätundersökningar har visat att mer än hälften av BUP-enheterna uppger att de själva kan styra över sina insatser och att de har satsat på att minska köerna, vilket är mycket positivt. Men det är fortfarande alltför många som redovisar att de inte kan påverka resurstilldelningen. Vidare uppger nästan hälften av de tillfrågade enheterna att de inte har fått del av de resurser som tillkom i samband med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdens utveckling. Att BUP-enheter samverkar med andra aktörer är en förutsättning för att komma till rätta med den psykiska ohälsan hos barn och unga. Många enheter belyser dock att de upplever svårigheter med det gränsöverskridande arbetet. Detta talar för att det bör genomföras en översyn som möjliggör ett mer effektivt samarbete för barns och ungdomars bästa.
mot · H002So353 · 2012-09-24 00:00:00 — Tändernas betydelse för hälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tändernas betydelse för hälsan. Det finns egentligen inget vägande skäl att inte behandla tandvård som övrig sjukvård. Obehandlade sjukdomar i mun och tänder innebär samma lidande och risker för den enskilde som sjukdomstillstånd i övriga delar av kroppen. Det finns dessutom ett samband mellan dålig munhälsa och andra sjukdomar. Exempelvis är risken för hjärt-kärlsjukdomar (den vanligaste dödsorsaken i ) kraftigt förhöjd hos patienter som har stora problem med tänderna. Åtskilliga svåra sjukdomstillstånd och dödsfall skulle kunna förebyggas om fler fick tandvård . Tandvård innebär självklart kostnader, men även nya mediciner och behandlingsmetoder i den övriga vården medför extra kostnader. Detta har inte använts som argument för att tvinga den enskilde att ta den ekonomiska smällen vid dyra behandlingar. Tvärtom har rätten till vård för alla, oavsett plånbokens tjocklek, framhållits i dessa sammanhang. Tandvård har blivit en klassfråga och många låginkomsttagare väljer bort nödvändig tandvård för att de inte har råd. Det är nu dags att betrakta tänderna som en del av kroppen. Målet måste vara att tandvården görs till en del av den övriga sjukvården och bekostas på samma sätt.