ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sk428 · 2012-10-05 00:00:00 — Möjliggör kollektivtrafikkort åt anställda utan förmånsbeskattning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra kollektivtrafikkort och cyklar åt anställda utan förmånsbeskattning. Att öka andelen kollektivtrafikresenärer är en av de stora utmaningarna som vi står inför i vårt land om vi vill kunna möta klimatutmaningarna. Detta gäller i alldeles särskild utsträckning för storstadsregionerna. En tredjedel av alla förvärvsarbetande i skulle åka mer med kollektivtrafiken om arbetsgivaren betalade hela eller delar av kostnaden. Det visar en undersökning som genomförts av branschorganisationen . Tyvärr saknas det incitament för arbetsgivarna att stimulera de anställda att resa med kollektivtrafiken. Därför borde reglerna ändras så att arbetstagarna slipper förmånsbeskattning på de biljetter och kort till kollektivtrafiken som de får av sina arbetsgivare samt att arbetsgivarna ska slippa betala sociala avgifter för dessa kostnader. Resultaten från undersökningen där 2 500 svenskar tillfrågats visar att andelen som kan tänka sig att resa mer kollektivt med förmånligare regler har ökat från en fjärdedel 2007 till en tredjedel 2008. svarade att de definitivt eller antagligen skulle åka oftare med kollektivtrafiken, vilket motsvarar drygt 1,5 miljoner människor. Det är inte några skillnader mellan män och kvinnor, eller mellan storstadsregionerna och övriga landet. Det är de yngre, upp till , som i störst utsträckning kan tänka sig att åka mer. gäller att ett månadskort eller ett årskort för kollektivtrafik som utnyttjas av en anställd och bekostas av en arbetsgivare utgör en skattepliktig förmån för den anställde om det inte har skrivits ett avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren som förbjuder privat användande. Ett månadskort eller ett årskort för kollektivtrafik kan avse resor med exempelvis buss, tåg och tunnelbanetåg. Lokala och regionala kort som bekostas av arbetsgivaren och tilldelas anställda antas alltid vara för privat bruk och ska beskattas för hela kortvärdet om inte korten förvaras på arbetsplatsen och endast används vid tjänsteärenden. Det är självklart att sådana regelverk inte stimulerar till ökad användning av kollektivtrafik. Därför föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att utreda hur arbetsgivare ska kunna köpa kollektivtrafikkort och cyklar åt sina anställda utan att betala sociala avgifter och utan att den anställde förmånsbeskattas.
mot · H002Sk433 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rättvisa måste skapas avseende beskattningsregler för de olika upplåtelseformerna. råder en orättvisa mellan de olika upplåtelseformerna. Enligt en undersökning från på KTH kostar en nybyggd hyresrätt i genomsnitt mera än en nybyggd bostadsrätt. Alla tidigare bidrag till hyresrätter har försvunnit, som boende i bostadsrätt är subventionerat. Den som själv äger sin bostad kan tillgodogöra sig ränteavdrag, vilket kan ha stor betydelse för boendekostnaden. Ekonomiskt svagare grupper som inte kan få lån hänvisas till att hyra sin bostad och därmed får de en högre boendekostnad. Detta leder till trångboddhet hos familjer med svag ekonomi, i synnerhet ensamstående föräldrar och utlandsfödda. Det är djupt osolidariskt att dessa redan utsatta grupper hänvisas till trångboddhet genom en politik som innebär extra kostnader för dem som inte har råd att äga sin bostad. Orättvisorna mellan de olika upplåtelseformerna vad gäller skatteregler måste avskaffas. Detta bör regeringen utreda och söka finansiering för att föreslå .
mot · H002Sk435 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder för hyresfastigheter. Ett problem med förvaltning av hyresfastigheter är att ägarna tenderar att skjuta kostnaderna framför sig tills det blir ohållbart. Med ett eftersatt underhåll riskerar fastigheterna att förfalla och kostnaderna att bli än högre. Genom att inte amortera, alternativt spara till kommande renoveringsbehov, redovisar man ett resultat som inte återspeglar verklighetens kapitalförbrukning. Med en sådan felaktig redovisning som grund har det utvecklats en kultur där stambyten och andra typer av renoveringar har blivit åtgärder som anses motivera hyreshöjningar, ibland kraftiga sådana. Bostadsrättsföreningar är skyldiga att avsätta medel till en yttre reparationsfond, pengar som ska finnas tillgängliga den dag som man behöver göra renoveringar på fastigheten. Dessa avsättningar görs skattefritt. Bostadsbolag som hyr ut lägenheter som hyresrätt har inte den möjligheten. När bostadsbolagen vill spara pengar inför framtida renoveringar, genom att exempelvis höja hyran, uppstår det en vinst som måste beskattas. Detta är ett exempel på hur hyresrätter missgynnas gentemot andra upplåtelseformer och försvårar för bostadsbolagen att bedriva en långsiktigt ekonomisk planering. Bostadsbolagen bör vara skyldiga att inrätta underhållsfonder dit pengar avsätts för att sedan hämtas ur fonden när det är dags för renovering. Lagen behöver ändras så att dessa underhållsfonder blir skattefria som för bostadsrättsföreningarna. Regeringen bör skyndsamt låta utreda ett förslag på området.
mot · H002Sk436 · 2012-10-05 00:00:00 — Minska ränteavdragen för lån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nedtrappning av ränteavdragen. subventionerar staten att vi lånar pengar medan staten straffar oss när vi sparar. Detta sker genom att räntor på lån får dras av och sedan på räntekostnader . Har man räntekostnader på får man alltså ett avdrag på . Staten uppmuntrar oss därmed till att låna pengar, något vi gör i stor utsträckning. Främst lånar vi givetvis när vi köper bostad, det är den stora delen. Men mycket lånas även till ren konsumtion allt från att bygga om kök (då vi dessutom uppmuntras genom att vi får ROT-avdrag), resor och produkter. Vi uppmuntras alltså till att låna och konsumera av staten. straffas vi när vi sparar eftersom staten tar i kapitalvinst på våra räntor, som för övrigt inte är särskilt höga på grund av den låga räntan. Det är inte precis att uppmuntra till spara först köp sedan. Det är inte helt orimligt att det finns ränteavdrag på bostadslån eftersom det är dyrt att köpa bostad. Ska detta förändras så krävs det en långsiktighet i beslutet, till exempel att ränteavdragen förändras med till exempel . Om skulle då ränteavdragen vara istället för dagens . Om det är möjligt, vilket vi tror, så kan däremot ränteavdragen för övriga lån man har sänkas snabbare. Om man gör dessa förändringar så skulle man fundera över hur man kan uppmuntra till sparande, till exempel med sänkt kapitalskatt på ränteinkomster, eller så kan man införa att räntor är fria från kapitalskatt. Det skulle säkerligen gynna gemene man att regelbundet spara lite pengar.
mot · H002So257 · 2012-10-01 00:00:00 — Skärp reglerna för apoteken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa reglerna för apotekens tillhandahållande av läkemedel. Sjukvården har under det senaste seklet gjort väldiga framsteg. Människor som lider av sjukdomar som inte kunde botas kan få en effektiv behandling och leva ett normalt liv med god livskvalitet. Med läkemedlens hjälp kan sjukvården också ge lindring och livskvalitet även till svårt sjuka patienter. Det är både för den enskilde patienten och för samhället i stort angeläget att patienten använder sitt läkemedel rätt och följer den ordination som getts. Eftersom läkemedlet och användningen av läkemedlet är en så stor del av patientens faktiska vård är det rimligt att också bör betraktas som en del i vårdkedjan. Den kompetens som finns på är viktig för att ge patienten rätt rådgivning om läkemedlet och därmed för att nå optimal effekt i behandlingen. Regeringen har omreglerat apoteksmarkanden. Det tidigare monopolet har ersatts av en oligopolliknande situation där ett fåtal stora aktörer verkar. När Apoteksbolaget var ensam aktör på marknaden, fanns en praxis att patienten skulle få sitt läkemedel efter att fått receptet. I samband med omregleringen blev detta en skyldighet för . finns oroväckande signaler om att tillhandahållandeskyldigheten inte fungerar i praktiken. Patienter vittnar om att det är svårt att få sitt förskrivna läkemedel inom angiven tid. Till bilden hör också att de få existerande apotekskedjorna inte vill samverka och därmed inte kan informera en patient om var läkemedlet närmast finns att hämta, när det saknas på det egna . Det beror helt enkelt på att kedjorna inte vill skicka patienter till varandra. Värnandet om den egna kundstocken leder därmed till sämre service för patienterna och att patienter får vänta orimligt länge på sin förskrivna behandling. På denna punkt är det tydligt att omregleringen lett till en klar försämring för patienterna. Särskilt utsatta är de patienter med kroniska sjukdomar som kontinuerligt behöver läkemedel som apoteken inte vill ha hemma i lager. Självklart kan det inte accepteras att en till största delen skattefinansierad verksamhet och en viktig del i vårdkedjan inte sköter sitt ansvar för patienterna. Det finns därför anledning att ger regeringen till känna att regelverket måste skärpas och att det genom tydligare påföljder görs mer kännbart för apotekskedjorna att bryta mot detta. Att inte på bästa sätt ta ansvar för patienterna måste kosta och få tydliga konsekvenser.
mot · H002So258 · 2012-10-01 00:00:00 — Rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning för personkrets 3 i LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personkrets 3 i LSS ges rätt till meningsfull och utvecklande sysselsättning (daglig verksamhet). står unga vuxna med omfattande fysiska funktionsnedsättningar utan varken arbete eller meningsfull sysselsättning. Trots subventionerade anställningar och andra arbetsmarknadspolitiska insatser har de svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. De har inte heller rätt till kommunernas dagliga verksamhet eftersom de tillhör personkrets 3 i LSS. Detta är en bortglömd grupp som hamnat mellan stolarna, dömda till ett liv i fattigdom och utanförskap, utan något att göra . De vill inget hellre än att ha ett arbete och vara en del av samhällsgemenskapen. Men den förda politiken för att få fler personer med funktionsnedsättning in på arbetsmarknaden, t.ex. förslaget om ett statligt praktikantprogram eller förslagen i betänkande Sänkta trösklar högt i tak är inte av det slag att arbetsmarknaden kommer att öppnas upp för personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar. Efter att ha bollats fram och tillbaka hos Arbetsförmedling och Försäkringskassa, hänvisas alltför många unga vuxna med fysiska funktionsnedsättningar till kommunernas dagliga verksamhet. Men personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar som varken har utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, eller betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, har inte rätt till daglig verksamhet enligt LSS. När rätten till daglig verksamhet infördes i LSS fanns det en uttalad politisk ambition att alla som omfattades av LSS skulle få rätt till sysselsättning. Men man bedömde då att inte hade råd. Frågan skulle istället prövas igen när den ekonomiska situationen medgav det. diskuteras en utvidgning av rätten till sysselsättning, men endast för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Personer med omfattande fysiska funktionsnedsättningar är fortfarande en bortglömd grupp som hamnar mellan stolarna. Hela personkretsen i LSS måste ges rätt till daglig verksamhet som en yttersta garanti för social tillhörighet och gemenskap. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H002So259 · 2012-10-01 00:00:00 — Fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning löper en betydligt större risk än övrig befolkning att drabbas av ohälsa, såsom diabetes, högt blodtryck, värk från rörelseorganen samt mag- och tarmbesvär. Risken att drabbas av ohälsa är mer än tio gånger högre hos personer med funktionsnedsättning än hos övrig befolkning. Även psykisk ohälsa är vanligare. Ohälsotalet är störst bland personer med rörelsehinder. Redan under barn- och ungdomsåren etableras ohälsa hos personer med funktionsnedsättning. Forskning visar att barn och unga med funktionsnedsättning dubbelt så ofta som andra anger att de lider av psykosomatiska besvär, koncentrationssvårigheter, nedstämdhet, bristande välbefinnande till en sådan grad att det påverkar vardagslivet. Barn och unga med funktionsnedsättning utövar även fritidsaktiviteter i lägre utsträckning än andra barn. är det vetenskapligt vedertaget att regelbunden fysisk aktivitet har en starkt positiv effekt på hälsa och välbefinnande. Men personer med funktionsnedsättning har i dagens inte möjlighet att i önskad utsträckning på sin fritid utöva aktiviteter som främjar deras fysiska och psykiska hälsostatus. En bidragande orsak till detta är att personer med funktionsnedsättning, inklusive barn och unga, endast har begränsad eller till och med ingen rätt till hjälpmedel för att utöva aktiviteter . Skillnaderna mellan olika landsting är stora och oacceptabla när det gäller vilka hjälpmedel som erbjuds. Fritidshjälpmedel behövs för att barn och unga med funktionsnedsättning ska kunna delta i fritidsaktiviteter och därmed undvika att etablera onödig ohälsa. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av landstingens förskrivning av fritidshjälpmedel, så att personer med funktionsnedsättning garanteras möjlighet till en aktiv fritid och ett liv i god hälsa. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H002So260 · 2012-10-01 00:00:00 — Vård och behandling av personer med språkstörning, afasi, sväljsvårigheter eller strokerelaterade skador tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vård och behandling av personer med språkstörning, afasi, sväljsvårigheter eller strokerelaterade skador. saknas det länkar i den kedja som behövs för att kunna ge vård och behandling av personer med språkstörning, afasi, sväljsvårigheter eller strokerelaterade skador. Många av dessa personer har ofta tillgång till logopedverksamhet via ett sjukhus. Men när personen anses vara medicinskt färdigbehandlad uppstår ibland problem. Det saknas ofta utbildade logopeder i verksamhet såsom skola och äldreomsorg. Efter en ofta framgångsrik första vårdinsats på logopedmottagning kan den enskilde behöva återkommande behandling, exempelvis för språkstörning eller sväljsvårigheter. Något som skulle kunna ge personen en förbättrad livskvalitet. För att säkra att det finns en fungerande vård- och behandlingskedja när det gäller omnämnda patientgrupper bör det därför göras en översyn av tillgången till logopeder i verksamhet.
mot · H002So261 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ideellt skadestånd. Personer som utsatts för brott kan tilldömas ett ideellt skade-stånd/brotts-skadeersättning. Syftet med ett ideellt skadestånd är att ge upprättelse, och den ekonomiska kompensationen ska fungera som plåster på såren. Den ekonomiska kompensationen kan avse ersättning för allvarlig kränkning samt för psykisk eller fysisk smärta i form av sveda och värk, liksom för bestående skador som lyte och men. Tanken med denna reparativa rättvisa är att ersättningarna ska kunna leda till något positivt som motvikt till de negativa upplevelser som brottet orsakat. Om brottsoffret uppbär försörjningsstöd innebär det att brottsoffrets skadestånd räknas som inkomst. Det kan leda till följande situation. En kvinna misshandlas och våldtas av en man, mannen döms till fängelse samt döms att betala skadestånd till kvinnan. Om kvinnan har inkomst i form av lön, a-kassa eller sjukersättning så påverkas detta inte av att hon fått skadeståndsersättning. Men om kvinnan har försörjningsstöd så innebär det i praktiken att hela hennes skadestånd nu räknas som inkomst och därmed ska utgöra hennes försörjning, innan hon kan få försörjningsstöd. Detta innebär att det är i det närmaste poänglöst att begära skadestånd om ett brottsoffer får löpande försörjningsstöd, eftersom det ändå bara drar ner försörjningsstödet. Så kort kan man säga att det visserligen är straffbart att begå brott mot en person som uppbär försörjningsstöd men det innebär med största sannolikhet inga ekonomiska konsekvenser i form av skadeståndskrav för brottslingen som döms för brottet. får inte kronofogden göra utmätning i ideellt skadestånd/ersättning för kränkning och sveda och värk, medan en kommuns socialtjänst däremot kan neka ett brottsoffer försörjningsstöd på grund av att personen fått ett ideellt skadestånd. Detta verkar inte rimligt då personen faktiskt fått ersättningen för att den utsatts för en allvarlig kränkning. Därför ska ideellt skadestånd/ersättning för kränkning och sveda och värk inte räknas som inkomst vid beräkning av försörjningsstöd.
mot · H002So262 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att införa personliga hälsopass med information om medicinska behov. För personer med svåra sjukdomstillstånd eller diagnoser som kräver särskild medicinering eller behandling är det inte enkelt att resa utomlands. Förutom att de alltid bör ha med ett intyg på engelska från behandlande läkare med förteckning över de läkemedel med mera som används, så att inte tull eller annan myndighet funderar över innehållet, finns en oro för att något ska hända så att läkarvård krävs. Många vittnar om svårigheten att behöva berätta för en ny vårdkontakt om alla mediciner och vårdinsatser som gjorts. Att göra det på ett främmande språk förenklar inte situationen. En annan aspekt är om personen ifråga är kapabel att överhuvudtaget tala för sin sak på grund av hälsotillståndet. En person som fått en kraftig anafylaktisk chock eller problem med hjärtat kanske inte kan ge sjukvårdspersonalen tillräcklig vägledning om tidigare sjukdomshistoria och behandling. Regeringen satsar i statsbudgeten på personliga hälsokonton, som bland annat kan innehålla listor över läkemedel, journaluppgifter och genomförda vaccinationer. Det är en välkommen satsning som bedöms bli viktig för dem som har stora vård- och omsorgsbehov. Ett engelskspråkigt utdrag ur det personliga hälsokontot, som man kan bära med sig vid resor utomlands, är ett sätt att lösa problemen med att se till att medicinsk personal alltid får tillgång till rätt information. För överlevande cancerpatienter talas det internationellt om olika slags survivor passports, som ska innehålla relevanta upplysningar för både individen och den eventuella sjukvårdsinstans han eller hon söker sig till. I ett sådant pass står vilken diagnos det gäller, vilken behandling som getts (till exempel om det gäller cytostatikabehandling, kirurgi eller strålbehandling) och vilken uppföljning som är rimlig med tanke på den givna behandlingen. Internetbaserade system finns på flera håll, bland annat i under namnet Programme (LEAP). Ett exempel på närmare håll är initiativet som Motorcyklister, , tagit fram för sina medlemmar. Organisationen har skickat ut ett klistermärke till alla medlemmar, att fästa på hjälmen, samt ett att lägga i hjälmen mellan skal och stoppning. Det finns liknande initiativ i och i samarbete mellan ambulanssjukvård, vårdföretag och motorcyklistorganisationer. På kortet finns möjlighet att fylla i om personen har allergier, sjukdomar eller medicinering, om blodförtunnande medel används eller ej och vilket sjukhus som kan kontaktas vid behov. Den här informationen kan betyda liv eller död för individen och är ett enkelt sätt att hjälpa både enskilda individer och sjukvården att ge rätt insatser. finns ett Europeiskt sjukförsäkringskort, som ger rätt till nödvändig vård inom EU, EES och . Det borde därför vara möjligt att regeringen verkar för att i samarbete med kommuner och landsting införa ett personligt hälsopass, främst i och i förlängningen inom EU.
mot · H002So263 · 2012-10-02 00:00:00 — Dator för de äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur man kan stärka äldres datautveckling och kommunikationsmöjligheter på äldreboenden. Samhället har utvecklats. Det kommer inte längre så många handskrivna brev. får vi information om både stort och smått samt hälsningar via internet. Allt fler betalar hyra och andra räkningar via nätet, antingen genom att knappa in själv eller via autogiro, och slipper på så sätt månatliga extrakostnader för själva betalningen. Datorn har blivit ett nytt, praktiskt hjälpmedel också för att hålla kontakt med släkt och vänner som bor alltför långt bort för att kunna göra täta besök, för att få bilder och hälsningar från barnbarnen med mera. Man kan till och med koppla upp sig med hjälp av datorns kamera och se varandra under ett samtal. Den nya tekniken får inte bli ett verktyg enbart för de yngre och medelålders. Äldre som inte har tidigare datorvana kan behöva extra stöd i användandet. En dator på äldreboendet minskar isoleringen för de många som lever sina liv där. Det bör därför ses över hur kommunerna kan stimuleras att engageras i de äldres datautveckling och kommunikationsmöjligheter.
mot · H002So264 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler utbildade neurologer. Patientsäkerheten är en av hörnpelarna för en trygg och säker vård. Därmed är det också viktigt att det finns utbildade läkare på varje område. För personer med rörelsehinder från födseln är det viktigt att få hjälp via barn- eller vuxenhabilitering. Bristen på neurologer är ett problem för dessa personer vilket medför onödigt lidande. Det gör också att patientsäkerheten i många fall inte tillfullo kan uppfyllas. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att tillgodose det stora behovet av utbildade neurologer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · H002So265 · 2012-10-02 00:00:00 — Djur i samhällets tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan utnyttjas mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Människan har haft sällskapsdjur vid sin sida . Detta har bidragit till en ökad livskvalitet för både människor och djur; särskilt gäller detta katter, hundar och hästar. Forskning tyder på att nyttjandet av djur i samhällets tjänst är såväl samhällsekonomiskt som mänskligt lyckat. Ledarhundar för blinda, servicehundar för funktionshindrade, polishundar, tullhundar och hästar inom militär och polis kompletteras med framgångsrika projekt med sällskapsdjur inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Sådant arbete utvecklas nu successivt världen över. I och används sällskapsdjur i undervisning för att få barn att träna empati, överbrygga klyftor mellan grupper och träna ansvar. Den amerikanska kriminalvården använder hundar för att återanpassa interner och bygga upp förtroende och ansvar. Inom psykiatrin och åldringsvården fungerar ofta hundar och katter som en del av terapin. Att få ta med sin katt eller hund till äldreboendet höjer livskvaliteten för såväl djurets ägare som andra boende där. Ridning har länge varit en viktig del i rehabiliteringen av funktionshindrade. Allt detta samspel mellan människan och sällskapsdjuren bör kunna intensifieras och utvecklas än mer.