ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub445 · 2012-10-04 00:00:00 — Utbildning i ekonomi och konsumentfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studier för alla i ekonomi och konsumentfrågor i och på gymnasiet. I dagens samhälle kan man mycket lättvindigt komma över krediter. Det kan exempelvis göras genom sms-lån. Antalet obetalda sms-lån som kommer till kronofogden ökade . Över 33 000 obetalda sms-lån kom in till myndigheten , en ökning jämfört med . Det är många unga som tar dessa snabblån. har studerat 1 000 aktuella skuldärenden och konstaterat att kvinnor runt som handlar på faktura är en stor och växande grupp. Kronofogden har totalt ungefär 40?000 skuldsatta personer i sitt register. De 1?000 ärenden som granskats är ett statistiskt urval för att bland annat se nya trender i unga människors sätt att skaffa sig skulder. En del unga är väl optimistiska och beställer varor utan att ha några pengar och hoppas att de ska få in pengar till dess fakturan ska betalas. Förutom kläder och smink handlar de hälsokost och böcker. I vissa fall har de unga kvinnorna skulder till många olika nätföretag, men är det bara småsummor som gjort att de hamnat hos kronofogden. Det kan vara en obetald pocketbok, som sedan belagts med påminnelseavgift, dröjsmålsränta, inkassokostnad och kostnad för att ärendet skickats till kronofogden. Unga med osäkra anställningar eller knappa studiemedel, som ändå vill ha samma saker som de med fasta anställningar, är en utsatt grupp. Undersökningar som gjorts visar också att många ungdomar sparar, men svarar fler att de slösar än sparar. Men undersökningen visar också att av ungdomarna i årskurs 3 på gymnasiet inte sparar alls. Detta kan bero på att de inte har några pengar att spara eller att de inte tycker att det är viktigt. För att öka kunskapen och minska risken för unga att fastna i en nedåtgående spiral med skulder och växande krediter är det angeläget att alla ungdomar får studera ekonomi och konsumentfrågor i skolan, både i och i sin gymnasieutbildning, för att kunna klara av sin ekonomi , men naturligtvis även för vidare studier och för att få kunskap på området.
mot · H002Ub446 · 2012-10-04 00:00:00 — Barnskötare som utbildat sig till förskollärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten tillsammans med Kommuner och Landsting ser över möjligheterna att ge de barnskötare som utbildat sig till förskollärare, genom s.k. lokal behörighet, tillgång till kompletterande utbildning och validering så att de uppfyller kraven för examen och därmed lärarlegitimation. Runt om i finns barnskötare som har utbildat sig till förskollärare genom olika typer av förkortade högskoleutbildningar eller uppdragsutbildningar tillhandahållna av sina arbetsgivare och därefter fått anställning som förskollärare i sin kommun. Det har varit ett sätt för kommuner att stimulera kompetensutveckling, höja andelen pedagogiskt utbildade inom förskolan och ta tillvara den yrkeskompetens som funnits i barnskötargruppen. En enkätundersökning som genomförde visade att det i var fjärde kommun finns förskollärare som inte har en examen. handlar det om barnskötare som har fått en kortare utbildning. beslut om lärarlegitimation för lärare och förskollärare innebär nu att de personer som via sin arbetsgivare vidareutbildat sig i tron att de har blivit förskollärare och därefter också anställts som sådana, nu inte får legitimation. För att få lärarlegitimation ska den sökande ha ett nationellt examensbevis från en lärar- eller förskollärarutbildning och arbete i yrket. Kunskaper kan valideras, värderas och eventuellt leda till kortare utbildningskrav. Konsekvensen för många är nu att den utbildning de redan har genomgått, i tron att de fått en specifik kompetens och yrkesbefattning, inte är tillräcklig utan måste kompletteras ytterligare för att möjliggöra en fast anställning i kommunen. Ett ytterligare problem är att arbetsgivarnas vilja att tillhandahålla och bekosta denna kompletterande utbildning varierar. kommer att behöva fler förskollärare. Många kommuner behöver, utifrån kraven i den nya skollagen, höja andelen pedagogiskt utbildad personal. Att i ett sådant läge inte ta tillvara en redan utbildad personalgrupp inom förskolan vore synnerligen dumt. Regeringen bör därför uppta samtal med och och se över möjligheterna att ge kompletterande utbildning och validering för denna grupp så att även de kan uppfylla kraven för examen och lärarlegitimation.
mot · H002Ub447 · 2012-10-01 00:00:00 — Översyn av regelverket för fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av regelverket för fristående skolor. De fristående skolorna har tillfört mycket positivt och är en naturlig del av vårt skolväsende. Det är självklart att alla föräldrar kan välja skola utifrån vad som är bäst för deras barn. ser vi dock ett stort behov av att modernisera regelverket kring de fristående skolorna. De återkommande skandalreportagen om hur en del huvudmän kvitterar ut stora vinster, som kvaliteten i undervisningen och stödet till eleverna brister, visar att regelverket måste skärpas. Vår hållning är att skattemedel avsedda för skolan också ska gå till skolan. Eventuella överskott bör återinvesteras i verksamheten. Kvalitetskraven för både befintliga skolor och nya skolor måste skärpas. För att få starta en skola ska skolan uppfylla tydliga kvalitetskrav, som kan handla om stödinsatser, lärartäthet, lärarkompetens eller undervisningstid. Överskott tas ut ur fristående skolor också på andra sätt än genom ren vinstutdelning. Det kan ske exempelvis genom höjda styrelsearvoden, högt prissatta köp av tjänster från dotterbolag, höga internräntor och realisationsvinster vid ägarbyten. För att komma till rätta med problemet måste frågan utredas. Det är viktigt att ta reda på hur kvalitetskraven kan skärpas för att säkerställa att offentliga bidrag stannar i skolan. Skolinspektionen bör ges utökade befogenheter att granska skolors ekonomi och rätt att kräva tillbaka offentliga bidrag som används på felaktigt sätt. Samma insyn och granskning ska gälla alla skolor. Även fristående skolor ska vara skyldiga att göra kvalitetsredovisningar, och alla skolor ska vara skyldiga att delta i öppna jämförelser. Når man inte kvalitetskraven kan en skola läggas ner, oavsett om den är fristående eller . Etableringsvillkoren ska skärpas så att det säkerställs att de gemensamma resurserna verkligen används för att ge alla barn en bra skola. Dessutom ska skoltillståndet inte automatiskt följa med vid ägarbytet; man måste kunna veta vem den nya ägaren är för att kunna utkräva ansvar. All offentligt finansierad utbildning ska omfattas av en offentlighetsprincip och de anställda i fristående skolor ska ha meddelarskydd. Man ska inte bli av med jobbet för att man avslöjar brister i skolan, och hur skattemedel används får inte vara en företagshemlighet. Det är angeläget att en översyn görs av regelverket för fristående skolor.
mot · H002Ub448 · 2012-10-04 00:00:00 — Elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över och komma med förslag på hur vi ska komma till rätta med problemen med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning. Vi ska ha en skola för alla. Det förutsätts att alla elever ska kunna nå målen som är uppsatta i styrdokumenten. Den gräns som finns som gör att man kan undantas från dessa mål är när man har utsetts och befunnits ha en IQ lägre än 70, och i kombination med hur den sociala situationen ser ut för eleven i övrigt. Dessa barn får då diagnosen utvecklingsstörning. Vad händer då med dem som får strax över IQ 70? Medelkvoten är 100 och elever med IQ mellan 70 och 85 brukar betecknas som svagt teoretiskt begåvade. Vilken IQ krävs för att nå målen i skolan? Är målen utformade så att dessa klämda elever ska klara dessa, eller krävs det en högre IQ? är problematiken dessutom kombinerad med koncentrationssvårigheter som försvårar inlärning. Det handlar om stora grupper elever, med svag teoretisk förmåga och ytterligare har koncentrationssvårigheter. Det handlar alltså om flera elever i varje klass. Det är viktigt att hålla i minnet att det rör sig om elever inom normalvariationen, alltså inga direkt avvikande barn. Dock behöver dessa elever mer vuxenstöd i skolan. Förutsättningarna att klara teoretiska ämnen och klara koncentrationskrävande uppgifter skiljer sig mellan olika personer, men detta beaktas inte tillräckligt . Dessa elever vill verkligen prestera, men de har en större begränsning och betydligt högre hinder än de övriga att nå målen. Detta är helt klart en glömd grupp och det behövs större fokus på kärnfrågan: elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning. Vi behöver identifiera dem med ökat behov av pedagogiskt stöd och vi behöver ge ett uppdrag att se över och komma med förslag på hur vi ska komma tillrätta med problematiken med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning.
mot · H002Ub449 · 2012-10-04 00:00:00 — Skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är hög tid att vi börjar titta på vilka som får godkännande att starta skolverksamhet; det gäller inte minst de konfessionella friskolorna. Vi har bland annat kunnat se Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola. Plymouthbröderna har en föråldrad och icke acceptabel kvinnosyn. Man anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och för flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som det finns stora frågetecken kring och det är tveksamt om man borde få driva skolor. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal, och kanske rent av naiv, lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till en skärpning av reglerna för godkännande av konfessionella friskolor som stoppar de religiösa sektskolorna innan detta går för långt.
mot · H002Ub450 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och intresse för läsning för resten av livet. Bibliotekens betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan är betydelsefull. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006 framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig del till brister i svenska barns läskunnighet. Läsundersökningen visar dessutom att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och tio tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbiblioteken har även stor betydelse för tillhandahållande av information och läsupplevelser via datorer, internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att följa upp att alla elevers tillgång till skolbibliotek verkligen uppfylls. Det är därför av stor vikt att skollagen och bibliotekslagen fungerar väl gentemot varandra och att tillgången på bibliotek ingår i inspektioner av kommunala och fristående skolor. Regeringen bör vara tydlig i detta gentemot såväl som Skolinspektionen och bevaka frågan vidare.
mot · H002Ub451 · 2012-10-04 00:00:00 — Ett tredje universitet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli det tredje i . Kunskap, forskning och utveckling är viktiga grundpelare för att skapa arbetstillfällen i det här landet. För att stärka som utvecklingsregion kan ett tredje universitet skapas. På så sätt skulle ytterligare resurser för forskning satsas då universitetsstatus har en högre attraktionskraft än högskolor. En ökad extern forskningsfinansiering skulle kunna skapa nya arbetstillfällen i regionen. skulle vara lämplig för att bli det tredje i . är regionens näst största stad med närhet till starka forskningsinstitut och har en profilerad forskning med flera examensrättigheter på forskarnivå. har dessutom ett stabilt söktryck och mycket bra utfall i de utvärderingar som görs. Påtryckningarna på högskolor är stora från som vill att högskolorna ska bli större och färre eftersom årskullarna blir mindre och kraven ökar på skolornas kvalitet. Möjligheten finns att exempelvis och högskolor skulle kunna gå samman och bilda det tredje i . En översyn bör göras för att undersöka möjligheterna till att blir det tredje i .
mot · H002Ub452 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformering av friskolesystemet som sätter undervisningskvaliteten och elevernas behov i centrum. Problemen i den svenska skolan växer och utbildningsresultaten försämras. Segregationen och skillnaderna mellan olika skolor ökar. Betygsinflation pågår som ett resultat av att skolorna sätter betyg på sitt varumärke istället för på eleverna. Alltfler skattepengar läggs på reklam för att locka elever till olika skolor. Undervisningskvaliteten håller i många fall en icke acceptabel nivå. Föräldrarnas bakgrund får allt större betydelse för studieresultatet. Friskolereformen och den konkurrensmodell som råder har dessutom lett till att finansbolag vars grundidé är vinst inte utbildning och med säte i skatteparadis kan göra stora vinster som sedan undandras beskattning. Kommunerna har det övergripande ansvaret för skolan, för ekonomin och för att alla elever får den goda undervisning de har rätt till. Om friskolor går i konkurs måste kommunen träda in. har kommunerna inte det fulla ansvaret för vilka skolor som ska få bedriva undervisning inom kommunens område. Skolinspektionen avgör vilka som ska få etablera sig. Ansvars- och finansieringsprincipen, som annars brukar gälla på de flesta områden, tillämpas inte för skolan. En följd av den friskolemodell som råder är att resurserna för skolan inte används optimalt. I en del skolor står lokaler tomma och personalstyrkan är för stor. Problemet är särskilt påtagligt i storstads- eller tätbefolkade områden där många skolföretag vill etablera sig med hänvisning till att antalet elever är stort. Friskolesystemet måste reformeras så att elevens valmöjligheter, inte företagens, och en bra skola för alla sätts i centrum. Kvalitetskraven måste höjas, skattemedel avsedda för skolan ska gå tillbaka till skolan och, detta är mycket viktigt, kommunerna måste få ett avgörande inflytande över etableringen av friskolor, detta med sikte på ett effektivt resursutnyttjande och en bra skola för alla.
mot · H002Ub453 · 2012-10-04 00:00:00 — Förbättra för hörselskadade och döva elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Specialpedagogiska skolmyndigheten bör få i uppdrag att ansvara för en nationell samordning av och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever samt för dövblinda elever. Synen på elever med hörselskada och dövhet eller som är dövblinda behöver ses över. Ett perspektivskifte från handikapp till resurs är nödvändigt, språk och identitet behövs och ett arbete som fokuserar på den här elevgruppens möjligheter och förmågor måste utvecklas. Vi föreslår att Specialpedagogiska skolmyndigheten får i uppdrag att, inom sin ram, ansvara för en nationell samordning och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever, samt för dövblinda elever. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Dessutom ska behovet av mer stimulansbidrag utredas.
mot · H002Ub454 · 2012-10-04 00:00:00 — Rymdforskning vid Råö-observatoriet och vindkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rymdforskningen på och vindkraftsplaner för . Det finns en rad olika instanser som kan hindra vindkraftsutbyggnad. Många av dem är viktiga att behålla. Det skall finnas möjligheter att se och påverka vindkraftsplaner eftersom det är viktigt både för demokratin och för att inte vindkraft i sig skall förlora acceptans. Det finns dock också instanser som rutinmässigt har sagt nej till varje form av vindkraftsetablering. En sådan är försvaret, vilket både denna regering och tidigare regering har gett uppdrag till för att förbättra sina beslutsunderlag. En annan instans som enbart haft inflytande i en kommun, , är rymdobservatoriet Råö. är en forskningsanläggning som forskat om rymden. har observatoriets anläggningar samt driftsfunktionerna för dem status som nationell anläggning för radioastronomi och lyder under en separat styrelse. Bland annat övervakas ozonskiktet och kolmonoxiden i atmosfären för att studera eventuella förändringar i halterna. har Råö haft synpunkter på vindkraft runt och även runt men också på backvarnare på bilar och mobiltelefonanvändning. lyckades man helt stoppa all vindkraftsutbyggnad med hänvisning till känsliga instrument. Trots att inte allt som har haft invändningar mot har stoppats, så har verksamheten fortsatt utan problem och det finns all anledning att fundera över om det verkligen är rimligt att stoppa en kommun som kan ha ett av bästa vindkraftslägen från all form av vindkraftsutbyggnad. har ett fåtal verk trots Råös protester fått tillstånd att byggas i . Men det hindrar inte det faktum att regeringen bör klargöra att vindkraft är ett riksintresse. Och att rymdforskning om än så central och viktig behöver bedrivas utan att inskränka på all vindkraftsutbyggnad i en hel kommun.
mot · H002Ub457 · 2012-10-04 00:00:00 — Säkerställ rätten till utflykter och friluftsliv i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med målet ta fram metoder för att säkerställa alla barns rätt till friluftsliv och naturupplevelser i . I propositionen Framtidens friluftsliv, som antogs av , konstateras det att förskolan och skolan är oerhört viktiga för att ge morgondagens vuxna goda vanor. Och i den nya läroplanen för stadgas att skolan ska genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer. Trots vackra ord och intentioner råder dock otydlighet kring hur målen för friluftslivet ska uppnås. Ansvaret för såväl genomförande som finansiering är oftast oklart, vilket är bakgrunden till att så lite händer i praktiken. En framgångsrik friluftspolitik behöver tydliga företrädare med resurser och kunskaper för dess genomförande. Svensk friluftspolitik riskerar annars att bli ett luftslott; värden formuleras i all välmening, men med föga förpliktande ambitioner i bisatser till andra verksamheter Citatet är hämtat ur en debattartikel i (), skriven av , professor vid , och , professor vid . Båda är företrädare för det tvärvetenskapliga, nationella forskningsprogrammet i förändring. De efterlyser bland annat tydligare företrädare för friluftslivet inom den offentliga sektorn och de konstaterar att en politik som går från ord till handling kräver ekonomiska resurser som motsvarar ambitionerna. Professorerna slår fast att det finns gott om vetenskapliga belägg för friluftslivets betydelse för hälsa, naturförståelse, social inkludering och samhörighet. De framhåller vidare att de ekonomiska incitamenten för friluftsliv också är övertygande, bland annat eftersom samhällets kostnad för fysisk inaktivitet överstiger . Förutsättningarna för ett sunt liv grundläggs . Och här har skolan en nyckelroll. Skollag och läroplaner framhåller helt riktigt att friluftsliv och naturupplevelser är nödvändiga inslag i skolan, men en rapport som , och Idrottslärarna presenterat visar att ansvaret för att de vackra orden ska bli till handling är otillfredsställande. Rapportens undertitel är vill ha skolutflykter men ingen vill ta ansvar för att de genomförs. Enligt rapporten tillskjuter bara ett fåtal kommuner särskilda resurser för skolutflykter, och färre än var tionde kommun försöker aktivt säkerställa att skolutflykter av olika slag genomförs. I praktiken överlåter man därmed till enskilda rektorer att avgöra om det ska bli några utflykter överhuvudtaget. Ett okänt antal vi befarar ett stort antal grundskolebarn i får aldrig vara med om en skolutflykt, skriver rapportförfattarna, som konstaterar att utflykter via skolan är särskilt viktigt för barn i ekonomiskt svaga och socialt utsatta familjer. , och Idrottslärarna uppmanar alla kommuner och fristående skolhuvudmän att ta fram en handlingsplan för utflykter i . Detta kan vara en klok åtgärd. Vi föreslår att en utredning tillsätts, med målet att klarlägga problemets omfattning och för att ta fram effektiva metoder för att säkerställa alla barns rätt till friluftsliv och naturupplevelser i förskolan och .
mot · H002Ub459 · 2012-10-04 00:00:00 — Stärk högre utbildning på distans tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att stärka den högre utbildningen på distans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att ta till vara den moderna tekniken i högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera den digitala agendan med högre utbildning. Globalisering och teknikutveckling gör att allt fler samhällssektorer flyttar ut på internet. Informationssamhället har fört med sig många positiva förändringar. är dessutom ett av de länder i världen som har den mest teknikvänliga befolkningen, delvis på grund av målmedvetna satsningar från svenska regeringar. Kvaliteten i den högre utbildningen är avgörande för att inte ska halka efter internationellt. Länder som har lagt stora resurser på utbildning och forskning, men vi ser nu också att länder som , och ökar sina investeringar i högre utbildning. utexamineras exempelvis 400 000 ingenjörer i . Flera länder, bland andra och , satsar stort på nätstudier. I förväntas antalet studenter öka till 40 miljoner och andelen nätstudenter till . måste förhålla sig till denna situation. Både svensk och internationell statistik visar att framtidens utbildning alltmer kommer att ske i form av nätutbildningar. En växande andel studenter väljer att studera genom nätutbildningar eller distansutbildningar. Mellan 2002/03 och 2008/09 ökade antalet svenska nätstudenter från 20 000 till 40 000 helårsstudenter. läser 80 000 studenter hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet, vilket motsvarar av helårsstudenterna. Svenska högskolor erbjuder omkring 3 500 fristående kurser, 90 yrkesexamensprogram och 130 generella program på nätet. Det är viktigt att se över hur möjligheten till högre distansutbildningen kan förbättras. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Den moderna teknikens möjligheter bör bättre tas till vara i högre utbildning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Förslag på åtgärder för att uppfylla detta finns bland annat i rapporten från nätet! av tre högskolerektorer. Mot denna bakgrund föreslår jag också att högre utbildning lyfts in i den digitala agendan. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.