ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub362 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad skolmat. Alla barn och ungdomar i den svenska skolan ska lära sig för livet. Ofta diskuteras hur undervisningen ska utformas och hur många undervisningstimmar varje ämne ska inrymma. Mer sällan ägnas tid åt att fundera kring hur vi kan säkerställa att varje elev får bästa tänkbara möjligheter att ta till sig av den undervisning som ges. Det spelar ingen roll hur bra skolan är ifall eleverna är trötta och utan möjligheter att ta till sig av vad som lärs ut. Att tillhandahålla elever en god skolmat är ett väldigt viktigt uppdrag, men på samma gång är det svårt, eftersom det innehåller många olika komponenter. Det handlar om att kunna servera välsmakande mat som också har ett bra näringsinnehåll. Många vill att den helst ska vara närproducerad och ekologisk, men får den inte kosta för mycket. Dessutom ska lunchen serveras i en lugn och bra miljö. För en kommun med begränsad budget är det inte det lättaste att få ihop alla dessa aspekter av skolmaten. Om vi ser oss om runt om i skiljer det sig väldigt mycket mellan hur mycket varje kommun lägger på skolmaten. Enligt kan det skilja i olika svenska kommuner. Resultatet av att skolmaten inte prioriteras blir att elever i vissa fall inte äter sig mätta och heller inte kan prestera bra i skolan. En undersökning uppskattar att så många som av alla skolelever hoppar över lunchen helt och hållet. Det bedrivs en hel del arbete för att stödja kommunerna i arbetet med att kunna erbjuda en bra skolmat. Till exempel har ställt samman råd och riktlinjer som kommunerna kan använda sig av för att leverera bra och allsidig kost. Problemet är att många kommuner inte har en utarbetad hälsostrategi när det gäller skolmaten och inte följer de rekommendationer som finns. Något som är viktigt är att ta fram goda exempel på bra skolmat ute i landet som andra skolor kan lära sig av. Ett exempel är Bättre Skolmat som drivs med stöd från av , en avdelning inom LRF. Syftet är att inspirera till utveckling och förbättring av svensk skolmat. Ett annat exempel är ett kunskapsnätverk med 33 kommuner och stadsdelar i som samarbetar för att sprida kunskap om hur skolor kan arbeta med ett positivt helhetstänkande kring skollunchen. Regeringen har genom lanserat en handlingsplan, det nya matlandet. I handlingsplanen finns det med ett avsnitt om behovet av att förbättra den mat som serveras inom den offentliga sektorn. Där finns målsättningar som rör allt från kvalitet och matglädje till miljön i matsalen och bättre upphandlingsförfaranden. Detta är en bra start, men arbetet måste fortsätta. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av att övervikt och en stillasittande livsstil är verkliga problem hos den svenska befolkningen, speciellt hos många unga. Därför bör regeringen överväga ytterligare åtgärder som syftar till att förbättra skolmaten.
mot · H002Ub363 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar av skolidrotten. För att skapa goda vanor för hela livet gäller det att börja . Då spelar skolans idrottsundervisning en avgörande roll för att tidigt skapa goda vanor kring fysisk aktivitet och hälsotänkande. De problem som många människor får senare i livet med övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar och högt kolesterolvärde har sin grund i vanor som etablerats tidigt i livet. För att bäst motverka det är skolidrotten ett viktigt verktyg att utveckla för att förbättra hälsan för hela befolkningen och inte bara för skolungdomarna. Genom skolidrotten når man också alla ungdomar oavsett bakgrund. Det ger en unik möjlighet att påverka barns och ungas hälsovanor i en positiv riktning. Det är viktigt att undervisningen i ämnet idrott och hälsa är inkluderande och ger eleverna en positiv känsla för att motionera och tänka på sin hälsa. Denna aspekt har tidigare ofta varit frånvarande i undervisningen och många har upplevt idrottslektionerna som för enahanda eller direkt plågsamma. Skolinspektionen, som övervakar att skolor följer läro- och kursplanernas intentioner, har intensifierat sin uppföljande verksamhet. presenterade Skolinspektionen en rapport över svenska skolors idrottslektioner i klasserna 7 till 9. Rapporten visade att de skolor som besöktes inte levde upp till kursplanens krav på allsidiga hälsoinriktade idrottslektioner. Bollspel och bollekar var den helt dominerande aktiviteten på de besökta lektionerna, frånvaron var mycket hög på många ställen och få lärare arbetade efter ett helhetstänkande kring fysisk och psykisk hälsa. Problemet med detta är att de elever som bäst behöver stimulans att öka sin fysiska aktivitet riskerar att missgynnas av slagsidan mot bollsport på lektionerna. Efter att den undersökningen gjordes fick en ny skollag med uppdaterade kursplaner för varje individuellt ämne. I kursplanen för ämnet idrott och hälsa beskrivs på ett bra sätt innehållet och målsättningarna för undervisningen. Det är en mångsidig kursplan som beskriver ett ämne som inte bara ska lägga fokus på traditionell idrott, utan stor vikt läggs även på saker som friluftsliv, livsstil och hälsa. Mängden skolidrott är också givetvis något som är intressant. Vid en europeisk jämförelse ligger inte bland de länder som har mest undervisning i idrott och hälsa. Vilken effekt ett ökat antal idrottstimmar skulle ge på elevernas hälsa är något som är omdebatterat, men något som är värt att ha i åtanke. Det viktigaste är ändå innehållet i lektionerna och att alla elever ska tycka att det är roligt och vilja delta i skolidrotten. Vi ser en hälsoproblematik där människor från socialt svagare grupper är mer sjuka än andra och där den fysiska aktiviteten är lägre. Ett mycket viktigt instrument för att bekämpa den utvecklingen är möjligheten att genom ämnet idrott och hälsa i skolan grundlägga goda vanor och en medvetenhet om vad dåliga hälsoval i livet kan ge för resultat.
mot · H002Ub367 · 2012-09-24 00:00:00 — God kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare. Fler och fler ungdomar väljer ett gymnasium på annan ort än den där man är uppväxt. Valfriheten är bra och för med sig många positiva effekter. Oavsett skolhuvudman, visar enkätundersökningar att många unga mår psykiskt dåligt. Som en tragisk följd av detta visar statistiken att suicid och suicidförsök bland ungdomar ökar. Studier visar att unga människor med svagt socialt nätverk löper större risk att utveckla depression. Detta kan ske vid exempelvis flytt till ny studieort där individen saknar befintligt socialt nätverk. I SOU 2002:121 belyser man problematiken kring kommunikation mellan skolan, elevhemmet och föräldrahemmet: I syfte att underlätta kommunikationen mellan skolan och myndiga elevers hem förekommer det att eleverna bereds möjlighet att skriva på en förbindelse som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet. När det gäller myndiga elever är förhållandena annorlunda. Sedan en person fyllt är han myndig och bestämmer själv om sina personliga förhållanden. Något undantag på skolans område finns inte i nuvarande bestämmelser i läroplanen och gymnasieförordningen. Det är viktigt att respektera och värna myndighetsåldern. Men är det viktigt att sörja för en god kommunikation mellan skolan, elev och elevens hem i syfte att uppmärksamma och stödja ungdomar som mår dåligt. Föräldrar uppbär försörjningsplikt fram då barnet fyller om vederbörande går i skolan. Däremot garanterar inte försörjningsplikten någon rätt för föräldrarna att ta del av barnets utveckling och studieresultat. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras kring skolans möjlighet att skriva en frivillig förbindelse mellan elev, skola och vårdnadshavare, som ger skolan rätt att i olika sammanhang ta kontakt med hemmet . Denna förbindelse bör skrivas när eleven börjar i gymnasiets årskurs ett.
mot · H002Ub374 · 2012-09-12 00:00:00 — Lika villkor för synskadade att göra högskoleprovet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att alla ges samma möjligheter att göra högskoleprovet oavsett om man är synskadad eller inte. Vägen till högre studier och den akademiska världen går för många via högskoleprovet. Möjligheten att skriva om provet är viktigt och ger flera chanser för den enskilde att komma in på önskad utbildning. Märkligt nog är förutsättningarna att få göra om högskoleprovet inte lika för alla. diskrimineras de som är gravt synskadade då möjligheten att få skriva om det särskilda högskoleprovet är begränsat till fyra gånger för dem. Övriga blivande studenter kan skriva om provet ett obegränsat antal gånger. Jag anser att alla ska ges samma förutsättningar att lyckas, även de som har funktionshinder i form av att vara gravt synskadade. De som är gravt synskadade har redan en komplicerad situation. För att få göra det anpassade högskoleprovet måste personen vara inskriven vid någon av landets syncentraler och vara berättigad till synhjälpmedel. Detta försvårar ytterligare situationen för de gravt synskadade. Reglerna bör förändras så att dagens diskriminerande regler som utestänger många synskadade tas bort, så att alla som vill göra högskoleprovet behandlas lika.
mot · H002Ub398 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtydligande kring skolavslutning i en kyrka. Regeringen har genom utbildningsminister (FP) varit tydlig med att deras intention har varit att traditionella skolavslutningar ska kunna hållas i en kyrka. säger att: Det är redan tillåtet att hålla traditionella avslutningar i kyrkan med den lag vi har . Det är dock som följt upp lagens tillämpning i svenska skolor, och de tycks vara av en annan uppfattning. Därför måste nu de intentioner som riksdag och regering haft när den nya skollagen togs fram tydliggöras. uttolkningar leder nämligen till att många skolor nu avstår från traditionella skolavslutningar, trots att både föräldrar, barn och skolans ledning vill ha dem. Det går att rikta skarp kritik mot riktlinjer kring skolavslutningar i kyrkan när myndigheten tycks tro sig ha mandat att inskränka den grundlagsfästa yttrande- och religionsfriheten. Att det faktiskt rör sig om censur framgår tydligt av att i det vägledande dokumentet säger att rektorn, en kommunalt anställd tjänsteman, i förväg ska kontrollera innehållet i det prästen ska säga. säger också att rektorn i förväg ska försäkra sig om att det inte kommer att finnas konfessionella inslag vid avslutningen. Detta beskriver censur och tvång, inte samarbete och förtroende. När myndigheten säger att prästen inte får uttala någon välsignelse eller be någon bön, såsom som haver barnen kär, går de långt utöver de befogenheter de har. Hela tankegången motsägs dessutom av myndigheten när starkt konfessionella psalm Den blomstertid nu kommer inte förbjuds, utan tvärtom får välsignelse och tillåts sjungas. Censur hör inte hemma 2011, vilket också borde göra det tydligt att misstolkar lagen och inte ser den vidare ram som finns i våra grundlagar. Frågan är egentligen väldigt enkel då alla är överens om att alla skolor som vill ska kunna ha en traditionell kyrkavslutning. Att riksdag och regering skulle ha slagit fast detta och haft i åtanke att prästen ska censureras och yttrandefriheten inskränkas är en omöjlig tanke. Skollagen står helt enkelt inte över grundlagen. Det är nu viktigt att för genom regleringsbrev eller på annat sätt tydliggöra vad som varit lagstiftarens intentioner, nämligen att traditionella jul- och sommaravslutningar ska kunna hållas i en kyrka med en aktiv och närvarande präst.
mot · H002Ub400 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begreppet särskola. Särskolan har funnits i i en eller annan form och är en skolform vars syfte är att ge elever med någon typ av utvecklingsstörning en särskilt anpassad utbildning efter individens behov. I dagens samhälle har emellertid begreppet särskola ofta fått en negativ klang. Beskrivningen av särskolan och dess elever överensstämmer inte alltid med verkligheten och . utredde en särskilt tillsatt särskolekommitté möjligheten att avskaffa särskolan, både med tanke på namnets negativa associationer men också utifrån tanken att alla elever ska behandlas lika och ha rätt till samma utbildning. konstaterade också 2009 i sin broschyr Särskolan en skola för mitt barn? att särskolan kan innebära begränsningar för elevers möjligheter till vidare utbildning, och i ett längre perspektiv, karriär på arbetsmarknaden. Regeringen bör utifrån detta därför överväga möjligheten att se över begreppet särskola.
mot · H002Ub403 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk klimatforskningssatellit. har byggt upp en kompetens att utveckla väldigt kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring exempelvis klimat- och säkerhetsfrågor. Denna kompetens ger möjlighet att bli en viktig part i utvecklingen av klimatsmarta rymdprojekt. Svenska forskare och rymdföretag har via rymdprojektet studerat vattenångans betydelse för klimatet. Steam kan ge viktiga bidrag till att förbättra noggrannheten i klimatmodellerna samt minska osäkerheten i temperaturökningsprognoser. Steamprojekt kan genomföras i samarbete med andra länder i och exempelvis . Om tar den ledande rollen i utvecklingen skulle det kunna bli ett landmärke för ambition att bidra till effektiva lösningar inom klimatområdet. Regeringen bör om möjligt se över hur ett projekt som Steam skulle kunna utvecklas, och dra nytta av den teknik som utvecklats inom ramen för den svenska teknikprovsatelliten .
mot · H002Ub413 · 2012-09-28 00:00:00 — Körkort för möjlighet till jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ungdomar tidigt tar körkort. påstod tidningen att man behövde besitta tre färdigheter för att kunna fungera i dagens värld. De som nämndes var att ha tillräcklig kunskap i engelska, att kunna behärska en persondator och att kunna köra bil. Även om det nu gått dess är det fortfarande viktigt att behärska dessa. Det kan rent av vara avgörande för en ung människas möjlighet att få ett jobb. I den svenska skolan ges undervisning i engelska. Användning av persondatorer är en oundgänglig ingrediens i skolarbetet. Däremot lämnas inhämtande av körkunskap helt till var och en. Att ta körkort kräver dels att man avsätter den tid det tar att lära sig köra, dels att man har råd med den ganska dryga utgift som körkortsutbildning och uppkörning medför. Alltför många ungdomar har inte möjlighet att betala för att ta körkort efter gymnasiet. I många fall är utgiften också för stor för att deras familjer skall ha råd med den. I takt med att kostnaderna har ökat har antalet unga människor som innehar körkort minskat. Är bilen inte helt nödvändig för dagliga transporter skjuts åldern för att ta körkort upp. Många jobb kräver att man kan köra bil. Även i relativt enkla jobb är bilen ett viktigt arbetsredskap. Avsaknad av körkort är därför ett stort handikapp när man står redo att söka sitt första jobb. Möjliga arbetsgivare och arbetsuppgifter begränsas dramatiskt. Särskilt viktigt är detta för ungdomar med svaga studieresultat eftersom de arbeten som erbjuds dem ofta kräver körkort. Bland utlysta jobb vecka 39 i som kräver körkort kan till exempel nämnas mattläggare, träarbetare, sprinklermontör, parkarbetare, städpersonal och tidningsbud. Då avsaknad av körkort bidrar till ungdomsarbetslösheten är detta ett samhällsproblem. Enligt min mening är det viktigt att fler ungdomar lär sig köra bil tidigare. Ett sätt skulle kunna vara att man i gymnasiet i större utsträckning uppmuntrar eleverna att gå i körskola under de frivilliga aktiviteter som finns i skolan. Kostnadsaspekten måste också tas i beaktande. Möjligen kan Arbetsförmedlingen inom ramen för sin verksamhet erbjuda subventionerad körkortsutbildning. Även om detta är ett viktigt bidrag för att minska ungdomsarbetslösheten finns andra aspekter, till exempel rättvisa, som måste övervägas innan detta kan bli verklighet. Det viktiga är att fler unga människor lär sig köra bil så att de blir anställningsbara i fler yrken, inte vilka metoder som används för att nå detta mål. Abdirizak Waberi (M)
mot · H002Ub419 · 2012-09-30 00:00:00 — Erbjud mer skolgång för socialt utsatta barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om socialt utsatta barns skolgång. För att få jobb är utbildning A och O. De flesta arbetsgivare kräver minst avgångsbetyg från gymnasieskolan. Fullgjord utbildning är dessutom den enskilt viktigaste faktorn för att lyckas i livet som vuxen. Därför är utbildningsväsendets roll för framtida arbetsmarknad grundläggande. Arbetslinjen står och faller med skolan. Det är därför viktigt att vi i har en skola av högsta kvalitet och att den kommer alla elever till del. Socialt usatta barn löper större risk för att misslyckas i skolan och få sämre betyg än barn med samma begåvning. Med socialt utsatta barn menas barn i socialbidragsfamiljer, barn som får insatser från och barn som har fått samhället som föräldrar. Gruppen omfattar av barnbefolkningen. menar i studien utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet , 2012, att barnens bakgrund spelar roll för skolresultaten. Detta bekräftar utredningar som jämför elevens bakgrund och resultat, t ex Pisaundersökningarna där man kan utläsa att en av det viktigaste faktorerna för studieresultatet är en elevs bakgrund, men genom att ha ett skolsystem med kompensatoriska åtgärder kan man dock minska skillnaderna beträffande skolresultat. Eftersom skolgång är den enskilt viktigaste faktorn att lyckas i livet som vuxen bör regeringen överväga att se över skolans möjlighet att identifiera socialt utsatta barn samt se över möjligheterna för skolan att erbjuda dessa barn mer skoltid samt knyta försörjningsstödet tätare till barnets skolgång.
mot · H002Ub420 · 2012-09-30 00:00:00 — Skolidrott för barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolidrott för barn med funktionsnedsättning. Idrott är viktigt såväl för den fysiska som för den psykiska hälsan. Idrott bidrar till att höja livskvaliteten. Det är positivt och bidrar till att vi håller oss friska längre, orkar mer och mår bättre. Vårt välbefinnande ökar om vi får möjlighet att vara ute i frisk luft kombinerat med att vi rör på oss. Idrott är viktigt för barn, eftersom barn har ett spontant behov att röra på sig. När barn idrottar lär de sig många färdigheter, från att förbättra de fysiska färdigheterna, öka självförtroendet till att lära social gemenskap. Alla barn ska ha rätt att få idrotta. Det är viktigt att barn har möjligheten att idrotta på sina egna villkor. Att kunna delta i skolidrotten är viktigt såväl för kamratskapen i skolan som för barnets hälsa. För barn med funktionsnedsättning varierar möjligheterna att idrotta och framför allt möjligheterna att delta i skolidrotten. Skolan har här ett stort ansvar att ta för att så långt det är möjligt göra det möjligt för barn med funktionsnedsättning att kunna delta i skolidrotten på sina egna villkor. Det vore därför önskvärt att regeringen ser över möjligheten att alla skolor gör det möjligt för barn med funktionsnedsättning att delta i skolidrotten.
mot · H002Ub422 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om placerade barns rätt till god utbildning. Alla barn i ska ha samma möjlighet till en fullvärdig utbildning av god kvalitet. Detta är skolans och utbildningsväsendets viktigaste uppgift. För placerade barn är utbildning extra viktigt, då de kanske är extra utsatta för att ofta behöva byta skolor, som de kan komma från problemtyngda hemmiljöer. Utbildning är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen som vuxna. Det är viktigt att skolan fungerar kompensatoriskt för utsatta barn. Skolresultaten är väsentligt sämre för placerade barn än för andra barn. Av dem som placerades är behöriga att läsa vidare på gymnasiet efter , vilket ska jämföras bland unga generellt. Bland dem som placerades efter är resultaten ännu sämre, är behöriga till gymnasiet. Detta är allvarligt, eftersom fullgjord skolgång är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen i vuxenlivet. I bedrivs ett projekt med att förbättra skolresultaten för placerade barn. Alla placerade barn i kommunen genomgår en skolpsykologisk och pedagogisk utredning med normerade testinstrument. Utifrån resultaten konstrueras sedan individuellt stöd för varje elev efter dennes behov. Tre av fyra barn underpresterade i skolarbetet p.g.a. omfattande kunskapsluckor. När barnen följdes upp visade det sig att de kognitiva testerna samt de andra testerna var märkbart mycket bättre, förutom i matematik. Regeringen bör överväga att se över möjligheten att alla placerade barn får möjlighet att genomgå skolpsykologiska och pedagogiska utredningar för att sedan få indivuellt utformat stöd efter sitt behov och därmed garantera deras rätt till god utbildning.
mot · H002Ub423 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en nationell strategi för karriärvägledning. Som en röd tråd genom utvecklingen av vägledningen inom skolväsendet finns intentionerna om samverkan mellan skola, arbetsförmedling och arbetsliv. Denna sammanhållna kedja ska göra det möjligt för elever i skolan att hitta ett yrke som är lämpligt och få hjälp att nå dit via skolan och högskolan. Tyvärr slutför av alla ungdomar inte gymnasiet. får slutbetyg men klarar inte kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Bakom varje avhopp finns ett misslyckande. Och det finns en ung person som går in i vuxenlivet utan tillräckliga kunskaper. som många andra studier visar att de som inte har gymnasiekompetens har mycket svårare att få jobb och att de tar dyra omvägar i utbildningssystemet. Avhoppen är även dyra för samhället. Det kostar i form av extra skolår och extra studiemedel. Då är inte kostnader för komvuxstudier och arbetsmarknadsåtgärder inräknade. Det finns med andra ord stora pengar att tjäna på att få eleverna att fullfölja sina studier inom avsedd tid. Ännu viktigare är de mänskliga värdena, att alla som slås ut och misslyckas får möjlighet att känna framgång och kan träda in i vuxenlivet rustade med de kunskaper de behöver. En given orsak till avhoppen är strukturen på gymnasiet, med låga förkunskapskrav och stor teoretisk kärna på de yrkesförberedande programmen. Alliansens gymnasiereform syftar bl.a. till att åtgärda detta. Men en ny gymnasiestruktur och högre förkunskapskrav minskar inte felvalen och därmed risken för avhopp. Här måste ytterligare insatser till. Ungdomarna måste ges förutsättningar att göra kloka och väl underbyggda val genom hela sin utbildningstid. För att klara detta behöver de hjälp och kunskap för att bli medvetna konsumenter på utbildningsmarknaden och få klart för sig vilka konsekvenser deras olika val för med sig. Information och vägledning är nycklar för detta. Vägledning är synonymt med möjligheter. Den skall ge den enskilda individen barn, ungdom och vuxen verktyg för att kunna påverka och ta ansvar för sin utveckling och kompetens i studier och arbete. Därför anser jag att det behövs en nationell strategi för karriärvägledningen. Rätten till kvalificerad karriärvägledning bör lagfästas, målen måste bli tydligare och framför allt utvärderas bättre.