mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — Att ha ett jobb är inte bara ett sätt att försörja sig själv, det är också en grund för självkänslan, en känsla av att bidra till samhället och en del av den egna identiteten. En balanserad arbetsmarknad där alla medborgare kan finna sin plats är därför en självklar målsättning för allt samhällsbygge. Den svenska arbetsmarknaden är unik och har länge karaktäriserats av goda förhållanden mellan arbetsgivare och arbetstagare, goda villkor för arbete och företagande samt ett utbyggt system för den som tillfälligt blir arbetslös. Trygghet för arbetstagare, arbetsgivare och arbetslösa har varit ledord i det som ofta kallas den svenska modellen. Den så kallade Saltsjöbadsandan har möjliggjort en samsyn på arbetsmarknaden och i hög grad förhindrat allvarliga konflikter. Såväl hela vårt samhällsbygge som våra enskilda liv är beroende av en välfungerande och rättvis arbetsmarknad. vill återupprätta tryggheten på arbetsmarknaden och säkerställa att alla medborgare kan finna sin plats. Vi menar att det ska löna sig att arbeta, som vi anser att den som tillfälligt blir arbetslös ska erbjudas nödvändigt stöd. menar att det är strukturella orsaker som ligger bakom massarbetslösheten och arbetsmarknadens funktionsbrister. Här behövs ett fullständigt och organiskt politiskt nytänkande. ser arbetsmarknadspolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, finanspolitik och skattepolitik som beroende av varandra, och där respektive område kompletterar de andra för att tillsammans möjliggöra förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och företagande. Arbetsmarknaden står inför stora utmaningar. vill föra en ansvarsfull invandringspolitik för att på det sättet minska utanförskapet, vi stimulerar landets företag till att våga och vilja anställa genom att öka antalet undantag i turordningsreglerna, vi vidtar kraftiga utbildningssatsningar för att på ett betydande sätt förbättra matchningen på den svenska arbetsmarknaden, vi inför lärlingsjobb och mer praktik för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och vi säger nej till all form av etnisk diskriminering på arbetsmarknaden genom slopade instegsjobb. De svenska småföretagen har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer och är också en viktig förutsättning för väg ut ur aktuella och kommande kriser. Tyvärr har den förda politiken för företagande inte varit framgångsrik, utan tvärtom dömts ut som ineffektiv vad gäller sysselsättningsskapande. I stället för generella lättnader av arbetsgivaravgiften som riktas till alla företag, stora som små, förespråkar en sänkning av arbetsgivaravgiften riktad mot småföretagen. Detta finansieras med en höjning av den generella arbetsgivaravgiften till den tidigare nivån och syftar till att ge incitament för svenska småföretag att våga, vilja och kunna anställa. Med samma syfte vill vi reformera sjuklöneansvaret med inriktning mot småföretagarna och minska deras börda vid sjukfrånvaro. Starta eget-bidrag, eller stöd för start av näringsverksamhet som det egentligen heter, har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Mycket goda siffror visar på verkliga effekter; inte minst har det konstaterats att överlevnadsgraden är lika hög för företag startade genom starta-eget-bidraget som företag startade utan bidrag. Andra forskare har kommit fram till att av de i programmet startade företagen inte skulle ha startats utan programmets existens.8 Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns och det mycket låga stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men att generellt begränsa stödet till personer som har fyllt är direkt diskriminerande mot ungdomar trots att det är bland ungdomar som arbetslösheten slår allra hårdast. menar att unga arbetslösa ska ha rätt att söka bidraget precis som alla andra; bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Idén om att alla ska ges högskolebehörighet och att hälften av alla gymnasieelever ska bli akademiker har varit en fullständig katastrof för såväl arbetsmarknad som enskilda ungdomar. Resultaten ser vi , där framför allt svenska yrkeskunniga ungdomar har fått en undermålig utbildning med ett alltför litet inslag av praktik och alltför mycket teori i sina praktiskt inriktade program. Svenska gymnasieelever tillhör bottenskikt när det gäller praktik knuten till utbildningen.9 har en del förbättringar gjorts, där visionen om att alla elever helst ska bli akademiker har frångåtts, vilket har varit steg i rätt riktning. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. Svenska ungdomar tappar tyvärr konkurrenskraft mot låglöneländer från eller tredje världen genom att de inte ges tillräcklig möjlighet till praktik eller annan anknytning till arbetsmarknaden under sin studietid. Vår viktigaste satsning för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av lärlingsjobb. Den nya anställningsformen skulle möjliggöra för en arbetsgivare att anställa en ung lärling till av ingångslönen och med en provanställningsperiod i stället för dagens sex. Satsningen på 50 000 lärlingsjobb syftar till att bryta ungdomsarbetslösheten och stärka ungdomars konkurrenskraft på en arbetsmarknad som i allt högre grad präglas av låglönekonkurrens och diskrepans mellan faktiskt behov av och tillgång på kompetens. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt mindre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa trygghet för arbetstagare är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framför allt ungdomars intressen åsidosätts genom principen om sist in först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. har kraftiga försämringar i a-kassan genomförts, vilket har slagit hårt mot landets arbetslösa och dessutom försämrat matchningen på arbetsmarknaden. Det har blivit dyrare att ansluta sig till a-kassan, kvalificeringsgrunden har skärpts och ersättningstaket har sänkts rejält. Faktum är att taket nu ligger så lågt att den procentuella ersättningsnivån mest blir en chimär och att en avtrappning från till för de flesta arbetslösa i praktiken inte skulle innebära någon sänkning av deras inkomst eftersom bägge procentsatserna motsvarar en ersättning högre än taket tillåter. Den svenska a-kassan är sämst i . Det alltför låga taket har tillintetgjort en stor del av a-kassans syfte som en omställningsförsäkring, eftersom endast de som haft riktigt låga inkomster får en ersättning jämförbar med deras tidigare inkomst. För att sätta taket i ett perspektiv kan påpekas att den svenska medianlönen är grovt räknat dubbelt så stor som den maximala nettoersättning som kan erhållas från a-kassan. Arbetslösa riskerar alltså att drabbas synnerligen hårt av den nedmonterade a-kassan. För förefaller en försämrad a-kassa vara en mycket ineffektiv metod för att få arbetslösa i arbete, eftersom de flesta inte vill något hellre än att åter få ett arbete och kunna göra rätt för sig. Den svenska arbetsmoralen är god och därmed är en försämrad a-kassa i praktiken bara ett sätt att slå på ofrivilligt arbetslösa knappast en aktiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. I den mån en lägre ersättning påverkar arbetslösas arbetssökande är det snarare en försämring som orsakas, då matchningen på arbetsmarknaden riskerar att avsevärt försämras i och med att de arbetslösa på grund av en drastiskt försämrad privatekonomi tvingas acceptera det första lediga jobb som erbjuds, snarare än att söka arbete inom sitt kompetensområde. leder detta givetvis till ett enormt slöseri med humankapital. menar att de negativa effekterna för de temporärt arbetslösa bör dämpas rejält. fick av de a-kasseberättigade också i ersättning, siffror som enligt oss är eftersträvansvärda.10 Vi förespråkar därför en höjning av a-kassans tak och har som ambition att det ska läggas på /dag. Detta skulle göra att betydligt fler skulle få en ersättning som svarade mot de procentuella ersättningsnivåer som slagits fast. Vi vill också se en garanterad a-kassa. Det är vår mening att a-kassan ska vara en inkomstförsäkring och därigenom betraktas som en del av socialförsäkringssystemet. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för inkomstförsäkringen ska omfattas av en gemensam a-kassa med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. A-kassan bör därutöver avpolitiseras genom en minskning av dagens alltför starka koppling till enskilda fackförbund, och därmed politiska partier. Detta är särskilt viktigt då det finns många exempel på medlemmar som på grund av politiska ställningstaganden uteslutits ur facket. En avpolitiserad, gemensamt finansierad och statligt garanterad arbetslöshetsförsäkring skulle administreras av och innebära väsentligt förbättrad effektivitet gällande servicegrad, behandling av ärenden och utbetalning vid arbetslöshet. anser att arbetslösa av arbetslöshet ska ha rätt att begränsa sitt sökande till ett närliggande geografiskt område och inom sitt kompetensområde. Vi ser det som orimligt att en person i arbetslöshet ska tvingas söka arbete inom samtliga yrkesområden över hela vårt land och vid erbjudande om jobb på annan ort behöva bryta upp från hem och familj. ser också behovet av att förbättra för deltidsarbetslösa, som endast är berättigade till 75 dagars a-kassa. hade de, precis som heltidsarbetslösa fortfarande har, rätt till 300 dagars a-kassa. Det av regeringen införda systemet som gör skillnad på del- och heltidsarbetslöshet har lett till att få heltidsarbetslösa vågar ta deltidsjobb, och därmed kvarstår i arbetslöshet. Det är extra problematiskt eftersom deltidsarbete är en bra väg in på arbetsmarknaden då många heltidsarbetslösa har svårt att gå direkt till heltidsarbete. De nuvarande reglerna kom måhända till för att uppmuntra till heltidsarbete, men effekten har paradoxalt nog blivit direkt motsatt. Reglerna uppmuntrar snarare till fortsatt heltidsarbetslöshet. 5.6.3Efter a-kassan: jobb- och utvecklingsgarantin reformeras i grunden anser att jobb- och utvecklingsgarantin i allmänhet, och programmets fas 3 i synnerhet, har varit arbetsmarknadspolitiska misslyckanden. Omfattande kritik har riktats mot programmet och det har av flera tunga instanser, såsom () och , bedömts vara mycket dåligt styrt och sakna kapacitet för större programvolymer. En mycket liten del av deltagarna kommer upp i den aktivitetsnivå som programmet egentligen fordrar, och programmets tredje fas utnyttjas av mer eller mindre seriösa arbetsgivare som får betalt för att erbjuda sysselsättning. Att fas 3 inte påverkar möjligheten att få jobb stöds av såväl IFAU:s stora utredning som rapport.11 Bristerna är uppenbara och det vittnas om hur arbetslösa används till ibland meningslösa sysslor, allt för att arbetsgivaren ska erhålla statlig ersättning för deltagaren. Det är nämligen ett krav att deltagaren inte utför sysslor som hör till den ordinarie arbetsmarknaden, vilket per definition innebär att den aktivitet som deltagaren utför ofta är långt ifrån arbetsmarknadens egentliga behov. Möjligheten att ta ett steg in på den ordinarie arbetsmarknaden efter fas 3 är därför liten. Som aktiv åtgärd har programmet varit mycket bristfälligt och det har fått skarp kritik av för dess mer eller mindre obefintliga styrning av regeringen. Fas 3-praktikanter fastnar i ett utanförskap där de hunsas runt mellan olika arbetsgivare som alltför sällan förmår erbjuda dem en vettig sysselsättning. vill se ett statligt alternativ till fas 3 som ska garantera meningsfull och framför allt samhällsnyttig sysselsättning för programdeltagare. Det finns många statliga, regionala och kommunala verksamheter där behovet av arbetskraft är skriande högt och där ett statligt alternativ till fas 3 skulle kunna bidra till att lösa även dessa problem. Enligt vår mening är det eftersträvansvärt att styra programmet så att arbetsinsatserna utförs inom samhällsnyttig verksamhet som vård, skola, försvar, omsorg och infrastruktur. En stor fördel är att detta skulle resultera i att såväl samhälle som enskild programdeltagare gynnades. Framför allt skulle det dock leda till att praktikanten genom erfarenheten gavs stora möjligheter att ta ett jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Det är för oss också självklart att arbetsuppgifter inom till exempel välfärdssektorer skulle motivera programdeltagarna betydligt mer än dagens system, som har dålig styrning och där alltför många företag inte erbjuder en meningsfull sysselsättning åt praktikanten. 5.7Gästarbetarsystem inte fri arbetskraftsinvandring Den fria arbetskraftsinvandringen som infördes har inneburit stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Den har lett till stora undanträngningseffekter av svensk arbetskraft och innebär att det är fritt fram för lönedumpning eller lönesammanpressning. I praktiken innebar reformen att allt ansvar gällande arbetskraftsinvandring av människor utanför EU/EES försköts till arbetsgivarna. hade Arbetsförmedlingen bedömt behovet av utomeuropeisk arbetskraftsinvandring, vilket resulterat i att den arbetskraftsinvandring som skedde i princip uteslutande gick till sektorer där det fanns utbudsbrist på den svenska arbetsmarknaden. Risken för låglönekonkurrens var alltså liten. är det dock nya regler som gäller, där det är helt och hållet upp till arbetsgivaren att bestämma vem som ska få arbetskraftsinvandra till , eftersom det enda som behövs för arbetstillstånd i landet numera är ett anställningsavtal. Många arbetsgivare, framför allt inom humanintensiva sektorer med låga löner, ser givetvis goda möjligheter att anställa utomeuropeiska medborgare för löner som svenskar omöjligen kan konkurrera med. De nya reglerna har därför slagit hårt mot den svenska arbetskraften och framför allt mot den del av arbetskraften som arbetar inom personalintensiva sektorer präglade av relativt låga löner. förespråkar ett gästarbetarsystem där tillfälliga luckor på den svenska arbetsmarknaden också kan täppas till genom tillfälliga arbetstillstånd. måste dock ambitionen vara att eventuella efterfrågeöverskott kompenseras genom utbildningssatsningar så att den arbetskraft som finns i vårt land utbildas till att kunna ta de arbetstillfällen som erbjuds inom landet. Den tämligen arbetskraftsinvandring som då kan bli aktuell kommer alltså endast kunna ske till sektorer eller branscher där brist på lämpliga arbetstagare råder och arbetsgivare inte kan finna erforderlig kompetens i . ambition är att det ska vara tämligen billigt att anställa och arbeta. Vi kan dock konstatera att regeringens generella sänkning av arbetsgivaravgiften varit dyr i förhållande till det resultat den renderat. Studier pekar även på att generella sänkningar av sociala avgifter på lång sikt endast har små effekter på sysselsättningen emedan sänkta avgifter tenderar att övervältras till högre löner och därmed påverkar sysselsättningen enbart i form av att högre reallöner leder till ett ökat arbetsutbud.12 Mot bakgrund av detta avser vi att återställa regeringens generella sänkning för att i stället fokusera resurserna mot småföretagarna. Ett sådant avdrag, mer riktat mot de mindre bolagen, bedöms ge större effekt än en generell dito. Liksom den generella arbetsgivaravgiftssänkningen har visat sig ineffektiv har även den generella sänkningen för ungdomar fått utstå hård kritik. I princip hela den samlade ekonomiska expertisen har ifrågasatt regeringens ungdomsrabatt, som innebär att det för ungdomar upp till betalas endast halverad arbetsgivaravgift. Bland annat förordar ett avskaffande av den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för personer upp till 26 år.13 Även landar i samma slutsats och hävdar att Lägre arbetsgivaravgifter för alla ungdomar är en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten.14 Av samma anledningar förordar även ett avskaffande av rabatten för att i stället kunna genomdriva reformer som på allvar kan komma till rätta med ungdomsarbetslösheten inte minst vår satsning på lärlingsjobb. finns på den svenska arbetsmarknaden en lagstadgad diskriminering genom de så kallade instegsjobben, vilka infördes under förra mandatperioden. Den arbetsgivare som anställer en nyanländ invandrare får av lönekostnaden betald med offentliga resurser. Detta innebär att invandrare under sina första i ges arbetsmarknadspolitiska möjligheter som svenskar inte har. betraktar detta som skattefinansierad svenskfientlighet på arbetsmarknaden och menar att det strider mot principen om en rättvis arbetsmarknad, där alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett bakgrund. Rent arbetsmarknadspolitiskt har åtgärden dessutom misslyckats helt med sitt syfte, då ytterst få av instegsjobbarna lyckas ta klivet in på den ordinarie arbetsmarknaden efter avslutad skattefinansierad anställning.15 I kombination med att instegsjobben innebär en regelrätt kostnad för samhället kan satsningen inte beskrivas som annat än katastrofal. 5.10.1En arbetslöshetsförsäkring med folklig förankring grundsyn är att skattemedel i första hand ska användas till en god välfärd för medborgare. Till de mest centrala delarna av denna räknar vi vården, skolan och omsorgen samt de ekonomiska trygghetssystemen i form av försörjningsstöd, pension, arbetslöshetsersättning och sjukförsäkring. Vi anser därmed att a-kassan ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning och att den ska vara solidariskt finansierad. ser vi en a-kassa i förfall, en a-kassa som saknar folklig förankring. Endast en av tio heltidsarbetande får ut av sin tidigare inkomst.16 2011 var det knappa 300 000 som fick arbetslöshetsersättning, till skillnad då det var dubbelt så många, 600 000.17 efter den borgerliga valsegern 2006 hade antalet medlemmar i a-kassan minskat med 500 000.18 Även om en liten ökning har skett kvarstår faktumet att en stor del av svenska folket tappat tilltron till arbetslöshetsförsäkringen. Eftersom vi ser arbetslöshetsersättning som en del av välfärden anser vi också det rimligt att den administreras av . Syftet med detta är att uppnå såväl förbättrad effektivitet som ökad enhetlighet. förekommer stora variationer mellan landets 30 olika arbetslöshetskassor. Förutom kraftigt differentierade avgifter har de separata administrationer, vilket leder till olika tolkningar och tillämpningar av regelverket. Dessutom finns en stor variation gällande hanteringstider där många arbetslöshetskassor är sena med sina utbetalningar. Eftersom val av a-kassa sker genom val av fackföreningsmedlemskap innebär detta i praktiken att yrkesval avgör individers skydd och trygghet vid arbetslöshet. menar att detta system inte är gångbart oberoende av en persons yrkesval och bostadsort ska villkoren för och tillgången till arbetslöshetsförsäkringen vara lika. och till viss del 2008 genomfördes en större myndighetsreform då samt de 21 länsbaserade allmänna försäkringskassorna avvecklades och inrättades som en sammanhållen statlig myndighet för stora delar av socialförsäkringssystemet. har det visat sig att lyckats minska handläggningstiderna väsentligt för de flesta ärendeslag.19 En jämförelse av siffrorna ger vid handen att antalet ärenden som avslutats inom det uppsatta tidsmålet har ökat, inte sällan med för respektive ärendeslag. 20 De regionala skillnaderna mellan olika kontor har minskat, även om det fortfarande finns mycket kvar att göra för att uppnå full enhetlighet. menar att reformen av försäkringskassorna i huvudsak har varit positiv, och att den bör tjäna som exempel för reformen av arbetslöshetskassorna. Att låta ta över arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ytterligare ett steg för att koncentrera socialförsäkringssystemet till att vara en nationell angelägenhet snarare än en regional eller yrkesspecifik sådan. är arbetslöshetsförsäkringen till stor del utformad i enlighet med socialförsäkringssystemen. Det finns ett etablerat samarbete där arbetslöshetskassorna skickar uppgifter till som därefter betalar ut aktivitetsstöd till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program.21 Att fortsatt hålla a-kassan skiljd från skapar onödig byråkrati och risk för att människor faller mellan stolarna. Detta äventyrar den trygghet vid såväl arbetslöshet som sjukdom som är grundläggande för oss sverigedemokrater. En flytt av ansvaret för arbetslöshetsersättning till möjliggör också för fackförbunden att kunna fokusera mer på sin kärnverksamhet, det vill säga arbetsrättsliga frågor och trygghet för arbetstagarna. Därutöver minimeras risken för att a-kassan används som ett sätt för fackförbunden att värva medlemmar. vill se en sammanslagning av . är det tyvärr alltför många individer som anses vara för friska för att sjukskrivas men för sjuka för att vara arbetssökande. Resultatet av detta blir att ingen av myndigheterna har ansvar för den medborgare som hamnar i en sådan situation. är det vanligt att människor slussas mellan myndigheterna om när de genomgår en längre process från att vara sjukskrivna till att ingå i arbetskraften. För den enskilde som fastnar i byråkrati och pappersexercis blir konsekvenserna betungande. Att möjliggöra för svensk arbetskraft att praktiskt återgå till arbetsmarknaden, oavsett om det är från sjukdom eller arbetslöshet, är grundläggande fokus. Vi menar att myndigheterna bör slås samman till en enda myndighet som prövar individers arbetsförmåga. En ny, sammanslagen myndighet kommer alltid att stå för kostnaderna för den enskilde, oberoende av anledningen till personens behov av stöd. Detta eliminerar möjligheten för endera myndigheten att som slussa över ärenden till den andra för att begränsa de egna utgifterna. I genomfördes sammanslagningen av de norska motsvarigheterna till och Arbetsförmedlingen till en enda myndighet, NAV, med syftet att fler sjukskrivna och arbetslösa får tillträde till arbetsmarknaden.22 För handlar allt i slutändan om att individen ska sättas i fokus och alltid ges nödvändigt stöd för att återgå till arbete. För att åstadkomma detta bygger vi broar mellan de tunga myndigheterna inom området. Administrativa tillkortakommanden i organisationen mellan myndigheterna får inte hejda svensk arbetskrafts återinträde på arbetsmarknaden. Den föreslagna myndighetsreformen är ett slag för såväl sjukskrivna som arbetssökande. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi avser att satsa stora resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma till rätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. Vår målsättning är att, med fokus på områdena naturvetenskap och teknik, åtgärda de av Grundbulten identifierade bristerna .