mot · H002MJ425 · 2012-10-03 00:00:00 — Så länge fiskarter som annars inte kunde användas som människoföda används och så länge som detta fiske sker på överskott och inte påverkar ekosystemet på ett sätt så att bestånden långsiktigt störs, är det möjligt. Tyvärr används också fiskarter som lika väl skulle kunna bli mat till människor direkt till foder. Fiskodling har dock generellt låga foderomvandlingsfaktorer jämfört med annan djurproduktion. Den miljökonsekvens av fiskodling som ofta påtalas är odlingarnas bidrag till övergödning. Problemen minskar avsevärt i slutna system, som t.ex. vattenmagasinen. Flera av våra kustvatten har dock problem med övergödning och fiskodling måste placeras och skötas på ett sätt som minimera tillskottet av närsalter. Vi vill försöka stimulera en annan metod som också den kan ha en positiv miljöeffekt. Det har visat sig att odling av musslor innebär att övergödande ämnen i havet binds på ett sätt som får en positiv inverkan på havsmiljön. Musselkött är en utmärkt råvara för fiskodlingarnas foder. Men detta är ingen konkurrenskraftig väg att gå eftersom musselköttet blir dyrare än vilt fångad fisk. Vi menar att en lösning är att musselodlarna ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som lantbrukare som ersätts för fångstgrödor. Ersättningen skulle baseras på mängden producerade musslor. Vi tror att detta som är en relativt liten utgift för staten skulle kunna leda till större möjligheter för fiskodlingen att uppvisa hållbart producerad mat. Vi har föreslagit ett sådant stöd i vår utgiftsområdesmotion för UO 20. exporterar mer och mer livsmedel. 2010 exporterade livsmedel för drygt 50 miljarder. ökade livsmedelsexporten i löpande priser. Den totala exporten ökade med . Men i ökningen döljer sig en stor del så kallad transithandel och ofta är det fråga om en framgångsrik norsk produkt, nämligen lax. Av de 50 miljarderna är fiskprodukter och tittar man på importstatistiken ser man att stora mängder fiskprodukter också importeras. Det är till huvudsak norsk lax som importeras och sedan säljs vidare till andra EU-länder. ökade exporten av fiskprodukter räknat i fasta priser . har tagit fram mer detaljerade uppgifter18 och där syns ett tydligt samband. ökade importen av lax med eller 223,6 tusen ton medan exporten ökade med eller 215,5 tusen ton. Exportökningen av lax var . Totalt ökade livsmedelsexporten med 31,2 miljarder. En tredjedel av denna ökning består alltså av en ökad transithandel med lax från . Också förädlingen av lax har varit framgångsrik i och gett många arbetstillfällen. Vi har högre ambitioner för den svenska exporten av livsmedel. För att nå längre menar vi att nyckeln är att stimulera näringens arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. Svensk livsmedelsindustri har mellan 50 och 60 tusen anställda. Det är en viktig bransch för . Men den svenska livsmedelsindustrin och dess arbetstillfällen är beroende av bra råvaror från den svenska livsmedelsproduktionen. Det är ytterligare ett exempel på hur en god livsmedelsproduktion i gynnar jobb och välfärd. är vi oroade för hur de ökade råvarupriser på vete, soja och majs påverkar de svensk livsmedelsföretagen. Den internationella konkurrensen ökar och vi menar att en mer aktiv näringspolitik behövs som möter just livsmedelsindustrins utmaningar. Också det internationella engagemanget för att hejda klimatförändringarna har betydelse för matproduktionen. Vi tror att vi behöver gå vidare från regeringens begrepp Matlandet till att aktivt hitta varumärken som är kopplade till svensk primärproduktion, utvecklade och förädlade i . Det gynnar jobben både i primärproduktionen och i livsmedelsföretagen. Ett tydligt exempel på detta är vars produktion nu ökar kraftigt efter exportframgångar, och det har skapat tryggare försörjning och arbetstillfällen för mjölkbönder och de anställda på mejeriet. Här har vi ett starkt varumärke på en produkt som är kopplad till svensk primärproduktion och svensk förädling. Vi tror att vi behöver gå mot denna typ av specialisering och högkvalitetsprodukter för att nå ytterligare exportframgångar, som svensk industri gjort på många andra områden. Självklart ska vi använda landsbygdsprogrammet för att arbeta vidare med detta. Det är också vår uppgift som socialdemokrater att arbeta för att arbetsmiljö och villkor är schyssta för både de som arbetar i jordbruket och i livsmedelsföretagen. För många lantbruksföretag har en egen småskalig förädling och försäljning varit ett framgångskoncept. Vi måste fortsätta stödja dessa initiativ dels genom Eldrimner som är ett centrum för småskalig livsmedelsförädling, dels genom ett arbete att förenkla processer och regelverk. Vi menar att staten kan stödja genom utbildning och genom att skapa mötesplatser för erfarenhetsutbyte. Ett aktivt politiskt opinionsbildande arbete behövs också för att få t.ex. livsmedelskedjor att öppna upp sina butiker för lokala produkter så som skett på flera håll. Landsbygdsprogrammets medel är här nödvändiga för att stödja utvecklingen och investeringarna. För många människor är viltköttet en viktig del av livsmedelsförsörjningen. Möjligheten att jaga och att få vilt kött värdesätts högt av dem som utövar jakt och är en väsentlig del av deras välfärd. Därför är det av stor betydelse att viltstammarna i förvaltas på ett professionellt sätt och att staten utvärderar de system som vi har. Det vilda köttet har också den fördelen att det är klimatneutralt i förhållande till kött från tamdjur. Rennäringen i utgör en viktig ingrediens i den svenska livsmedelsproduktionen. Den tillför kvalitet och kött med liten klimatpåverkan. Förädling och försäljning av renköttsprodukter är väsentliga också av sysselsättningspolitiska skäl. Björnstammen i har ökat relativt snabbt . En ökad jakt på björn ställer krav på nya mer effektiva sätt att ta hand om björnköttet. En skjuten björn måste tas om hand av slakteriet omgående eftersom köttet förstörs mycket snabbt om det utsätts för värme. Men enligt lag måste björnen ha pälsen kvar när det kommer till slakteriet, annars får den inte säljas. När lagen om att björnskinnet måste vara kvar på djuret instiftades uppstod nya problem. Det kan ta att få alla tillstånd och intyg utfärdade, och i och med att köttet inte får frysas innan det besiktigats och alla prover är tagna är köttet redan förstört när tillstånden är klara. Det har hänt vid ett flertal tillfällen att björnar blivit liggande i väntan på besiktning och tillstånd, och därigenom har köttet förstörts. Den långsamma hanteringen hos myndigheterna har gjort att flera producenter helt slutat att förädla svenskt björnkött. Vi menar att förenklingar är nödvändiga. Det kan t.ex. handla om att endast en myndighet får huvudansvaret, förslagsvis ansvarig länsstyrelse, och att det blir möjligt att göra en första besiktning av björnen på godkänt slakteri i kylrum. Detta bör ge regeringen tillkänna. i (S) Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll Statistikrapport 2011:2 samt dnr 2011:1588. Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll Rapport 2012:01. Kött är mer än klimat köttproduktionens miljöpåverkan i ett helhetsperspektiv Rapport . Utsläpp av växthusgaser från svensk produktion och konsumtion av animalier Inventering och analys av strategier för att nå framtida utsläppsmål. Rapport från projektet 2009 Publicerad av för Livsmedel och Bioteknik, . Svenska matvanor och matpriser. Matkonsumtionens senaste utveckling: köttkonsumtionen stiger igen. Rapport 2011:18 samt och konsumtion Dnr 2011:1588. Genomgången av läkemedel vid blodfettrubbningar. Regeringen vil droppe fedt- og sukkerafgift 24/6 2012. Nationella åtgärder avseende industriellt tillverkade transfettsyror i livsmedel. Redovisning av regeringsuppdrag Dnr 3720/2011. Livsmedelspriser och livsmedelsexport 2011:1589. Svenska matvanor och matpriser Rapport 2010:20. och konsumtion 2011:1588. och konsumtion 2011:1588. Folkhälsa Djurhälsa, Ny ansvarsfördelning mellan stat och näring SOU 2010:106. Det växande vattenbrukslandet SOU 2009:26.