mot · H002MJ453 · 2012-10-04 00:00:00 — Utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att satsa på vår natur och miljö är att investera . Med årets budgetförslag fortsätter regeringen i stället sin kortsynta nedrustning av miljöpolitiken. Utarmningen av förvaltningssystemet och miljörätten följs nu upp av budgetnedskärningar. Miljöanslaget minskar totalt sett. Regeringens största satsning är en partiell återställare av tidigare neddragningar i fråga om skydd av biologisk mångfald, och särskilt skog. Den näst största ökningen är på supermiljöbilspremien, trots den svaga efterfrågan. Den tredje största satsningen är på köp av tvivelaktiga utsläppsrätter från länder utan åtaganden om utsläppsminskningar. Sammantagna är dessa mindre än sänkningen av anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön. de gröna gör i stället en kraftfull satsning på åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi tar ansvar för klimatet genom satsningar på utsläppsminskningar i . Utöver särskilda satsningar inom trafik- och energisektorerna satsar vi mer än regeringen på åtgärder för att minska utsläppen i . Vi satsar ytterligare på klimatåtgärder i utvecklingsländer. Vi satsar också på åtgärder för att anpassa och minska sårbarheten vid ett förändrat klimat. satsar vi mer än regeringen på åtgärder för att bevara naturresurser och biologisk mångfald samt säkra den framtida leveransen av ekosystemtjänster utanför havs- och vattenmiljöer. Vi satsar också mer än regeringen på havs- och vattenmiljön. Vi satsar mer än regeringen på åtgärder för att minska spridningen av miljögifter både i hemmen och i miljön. satsar vi också mer än på övergripande åtgärder för att nå miljömålen, till exempel miljöövervakning, fortlöpande miljöanalys, miljöforskning och samordnande och pådrivande arbete på centrala och regionala myndigheter. För att påskynda omställningen till ett mer ekologiskt anpassat jordbruk samt minska övergödningen och spridningen av miljögifter återinför vi skatten på kadmium och kväve i konstgödsel. Intäkterna återförs till jordbruksnäringen, främst genom olika miljösatsningar. Merparten går till ökade miljöersättningar men pengar satsas också på omställning till ekologisk produktion och åtgärder för att främja konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. Vi satsar på en rad åtgärder för att förbättra djurskyddet, bland annat en djuretisk ombudsman, forskning och ett 3R-center för alternativ till djurförsök samt skärpta djurskyddskontroller. Satsningarna fördelar sig på flera utgiftsområden, men finns i första hand inom utgiftsområdena 20 och 23. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorde åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142022. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt tabell 1 i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt tabell 2 i motionen. Tabell 1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur Tabell 2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Inrättande av djuretisk ombudsman Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Årets budget läggs fram mot bakgrund av en finansiell kris som utvecklats till ekonomisk kris i . Krisen har pågått , någon lösning är inte lätt att finna. Vi bör dra lärdom av det som har hänt: det är viktigt att undvika att hamna i en kris som är så svår att ta sig ur. Alltför många har levt över sina finansiella tillgångar. Den bostadsbubbla som utlöste krisen är dock den lilla bubblan. Den skuldkris som har utvecklats i delar av och är den mellanstora bubblan. Den stora bubblan, som ännu inte har spruckit, är att vi lever över våra naturtillgångar. Detta kommer till uttryck på olika sätt. Forskning visar att mänskligheten har överskridit de planetära gränsvillkoren på åtminstone tre områden: klimat, biologisk mångfald och kvävecykeln. Vi kan också ha överskridit gränsvillkoren för utsläpp av kemikalier och partiklar det har inte gått att uppskatta var gränserna går. Det görs nu desperata ansträngningar för att rädda euron. Men naturen har ingen marknad som slår larm när vi sprider för mycket gifter. Naturen har ingen ECB som kan lappa och laga förstörd biologisk mångfald. Naturen har ingen IMF som kan reda ut situationen om vi rubbar klimatet. Att blunda för detta är att investera i förödelse. En miljöomställning av vårt samhälle kräver ett systematiskt, målinriktat och kontinuerligt arbete . Alliansregeringens passivitet och nedrustning av miljöpolitiken ger nu synliga effekter. I årliga uppföljning av miljömålen står att en stor miljöskuld kvarstår och att miljöarbetet har mattats av. Verket betonar genomförandeunderskottet att beslutade åtgärder inte genomförs. anger flera orsaker till problemen. Otillräckliga styrmedel, bristande tillämpning av befintliga styrmedel, bristande miljöhänsyn vid samhällsplanering, konkurrens med andra samhällsmål som levnadsmönster är några orsaker som nämns. Verket lyfter också fram bristen på statliga medel, både för myndigheternas arbete och för genomförandet av åtgärder. I den första fördjupade utvärderingen sedan den borgerliga regeringens försvagning av miljömålssystemet skrev att 14 av 16 beslutade miljökvalitetsmål inte kommer att nås till 2020. Det övergripande generationsmålet kommer inte heller att nås. I regeringens budgetförslag är det glest med konkreta åtgärder för att klara miljömålen. Förra årets nedskärningar följs nu upp av ytterligare nedskärningar. Regeringens investeringsvilja omfattar inte miljöområdet. När det är uppenbart att miljöarbetet behöver intensifieras drar regeringen ned på anslagen och ambitionerna. Till skillnad från regeringens passivitet eller rentav uppgivenhet vill intensifiera arbetet för att nå miljömålen. anser att det krävs krafttag för att få ny fart på landets klimatpolitik, det behövs en omstart viloläge. Vi lägger därför fram ett paket med satsningar och styrmedel inom en rad sektorer. Paketet ska inte ses som den slutliga lösningen på klimathotet, kanske inte ens för att överbrygga gapet mellan vetenskapen och politiken fram : en minskning med en tredjedel av utsläppen. Tiden är knapp och beräkningsmodellerna för utsläpp är underutvecklade. Politik skapas och klimatpolitiken kommer att behöva utvecklas längs vägen med en långsiktig och tydlig inriktning. Paketet omfattar 12 förslag inom tre huvudområden: ett politiskt ramverk och utsläppstak för att skapa ordning och reda i klimatpolitiken, konkreta styrmedel för minskade utsläpp i och internationellt samt förslag för att minska sårbarhet. Här beskrivs några av förslagen. Ordning och reda i klimatpolitiken Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken föreslår ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal för de svenska utsläppen av växthusgaser. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel, samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Ett sådant regelverk finns i och i finns liknande planer. söker ett brett politiskt samarbete kring ett sådant ramverk för . Förslaget utvecklas närmare i motion 2012/13: MJ481. Jordbruk och fiske står för en åttondedel av utsläppen i , . Det är en liten minskning då utsläppen var . Minskningen beror främst på att antalet nötkreatur har minskat. Fram väntas utsläppen minska med en miljon ton . Inom jordbrukssektorn är det särskilt tydligt att utsläppen i inte speglar svenskarnas verkliga klimatpåverkan. som antalet nötkreatur i har minskat ökar importen av kött och andra livsmedel. Totalt sett har klimatpåverkan av svenskarnas matvanor ökat, men utsläppen sker i andra länder, ofta sådana som saknar åtaganden att minska sina utsläpp. Därför är det viktigt att inte bara arbeta mot utsläpp i det svenska jordbruket, utan även minska importen av klimatpåverkande mat från andra länder. vill minska utsläppen i genom att ge ett stöd till de jordbruk som vill producera biogas genom rötning, ett så kallat metanreduceringsstöd. Det ger dubbel miljönytta eftersom man tar hand om gödsel och annat avfall som annars hade gett utsläpp, som biogasen används i arbetsmaskiner eller fordon där den ersätter diesel och bensin. Stödet är på totalt utöver regeringens budget 20132016 och sker genom ett nytt anslag Stöd biogas gödsel inom utgiftsområde 21. Där finns också ett stöd till biogas i mackar (se motion 2012/13:N404). Merparten av den fordonsflotta som rullar på våra vägar det närmaste decenniet har redan köpts. Vi vill göra det lättare att konvertera befintliga fordon från drift med fossila drivmedel till drift med förnybara drivmedel och inför därför ett anslag Stöd efterhandskonvertering på under utgiftsområde 20. Vi anser däremot att regeringens supermiljöbilspremie är en felsatsning och föreslår att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie upphör. Jordbruket använder konstgödsel som tillverkas utanför och orsakar i utsläpp av växthusgaser i tillverkningen. Vi vill införa en skatt på konstgödsel och föra tillbaka pengarna till jordbruk som minskar sina utsläpp, ökar jordens upptag av koldioxid eller genomför andra miljö- och klimatinsatser. Detta utvecklas närmare nedan. Stöd till kommuner som investerar klimatsmart Vi föreslår ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Klokt-stöd) enligt samma modell som finns i . Modellen baseras på kommunernas egna klimat- och energiplaner och inledningsvis får kommunen föreslå en åtgärdslista. För varje åtgärd som kommunen föreslår beräknas en klimateffekt. Kommunen går därefter in i en förhandling med staten om pris för åtgärderna eller hela program av åtgärder. För staten är det då fritt att avgöra om man vill köpa en föreslagen åtgärd eller inte. På detta sätt blir det ett tydligt system utan resurskrävande ansökningsförfarande. För detta vill vi ha ett nytt anslag Klokt-stöd. Vi vill använda totalt för 20132016 till stödet. Regeringen föreslår en gradvis upptrappning av anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Syftet är bland annat att köpa utsläppsrätter som ett sätt att minska utsläppen av växthusgaser som redovisar internationellt. Säljare är ofta länder som inte har ett internationellt åtagande att minska sina utsläpp. Regeringen söker också ett bemyndigande att köpa sådana utsläppsrätter för ett belopp på sammanlagt , inklusive tidigare avtal. Systemet med uppköp av utsläppsrätter från länder utan egna klimatåtaganden har fått omfattade kritik, både på principiella och praktiska grunder. Det är viktigt att industrialiserade länder och företag bidrar till finansieringen av klimatåtgärder i utvecklingsländer, men detta får inte vara en förevändning för att slippa göra nödvändiga utsläppsminskningar på hemmaplan som den gör. Det behövs både insatser på hemmaplan och finansiering för insatser i utvecklingsländer. föreslår att finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer ska frånkopplas krav på kompensation i form av utsläppsrätter. Vidare har klimatvärdet av de, genom till exempel mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM), inhandlade utsläppsrätterna ifrågasatts. När utsläppsrätter köps från länder utan åtagande att minska de egna utsläppen väcks frågan om det handlar om reella eller fiktiva minskningar av utsläppen. Det är komplicerat att fastställa om det handlar om verkliga utsläppsminskningar. Det är också svårt att fastställa om det handlar om åtgärder som inte hade genomförts i alla fall. Internationellt har priset på dessa utsläppsrätter mer eller mindre kollapsat. Den svenska hanteringen har fått svidande kritik av . är till exempel mekanismen för ren utveckling ett system som trots allvarliga brister har vissa förtjänster. Det kan vara ett sätt att mobilisera finansiering från privata aktörer som inte har åtaganden inom bland annat EU:s system för handel med utsläppsrätter. De inhandlade utsläppsrätterna kan makuleras utan att säljas vidare eller ingå i den nationella redovisningen. Det kan därför finnas legitima skäl för att även i fortsättningen vara med i systemet i den omfattning som behövs för att kunna påverka systemets utformning i en för klimatåtgärder och utvecklingsländer mer gynnsam riktning. Regeringens anslagshöjningar i årets budget följer av tidigare gjorda åtaganden. Dessa binder upp för utbetalningar på . begär regeringen bemyndigande att ingår ytterligare avtal för . Dessa avtal får belasta statens budget ända . Mot bakgrund av den principiella kritiken och de praktiska bristerna motsätter sig denna höjning. Regeringens syfte är i huvudsak att komma undan krav på minskningar av våra utsläpp på hemmaplan. föreslår andra, mer ändamålsenliga och effektiva åtgärder för att ta vårt ansvar både hemma och internationellt. I avvaktan på en fördjupad utredning om systemets brister, förtjänster och möjligheter föreslår vi att nya åtaganden inte görs i snabbare takt än gamla åtaganden infrias. Vidare bör åtagandena villkoras så att berörda projekt uppfyller de allra högsta kraven så kallad Gold Standard. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorde åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142022. har liksom andra industriländer åtagit sig två saker i och Kyotoprotokollet: att minska sina egna utsläpp till en nivå som krävs för att undvika farlig klimatförändring samt att finansiera utsläppsminskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. Inget av detta händer. Medan utsläppsminskningarna på hemmaplan går sakta, sker så gott som ingenting inom den internationella finansieringen. Inför klimatförhandlingarna i lovade i finansiering, men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. Istället har regeringen bett Sida att inventera existerande biståndsprojekt och bocka för vilka som kan anses vara klimatrelaterade för att komma upp i rätt summa. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder, ett stöd som inte består av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser. Därutöver tillför vi medel från reformutrymmet för att öka takten i klimatomställningen i fattiga länder. Vi inrättar en ny budgetpost inom utgiftsområde 20 för detta, Klimatsatsning utvecklingsländer. Totalt uppgår satsningen till 20132016. Samhället vi lever i är anpassat till vårt nuvarande klimat och en förändring kommer att innebära stora påfrestningar på vår natur, vår bebyggelse och vår infrastruktur. Det märks redan, bland annat på de förändrade utbredningsområdena för sjukdomar och insekter, förändringar i jord- och skogsbruk samt översvämningar. beredskap för det nya klimatet är undermålig och behöver en snabb omstart för att minska de ekonomiska och mänskliga lidanden som annars uppstår. vill att staten stödjer kommuner och myndigheter som vill genomföra åtgärder som minskar sårbarheten, till exempel vid extrema väderhändelser som översvämningar. Vi satsar totalt till detta 20132016 inom utgiftsområde 6 Samhällets försvar och krisberedskap (anslaget 2:7 Sårbarhet och klimatanpassning). Vi ökar också anslaget 1:10 Klimatanpassning inom utgiftsområde 20 med . Biologisk mångfald och skog En stor utmaning är att klara det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. ligger långt ifrån det målet. Det saknas fortfarande ett nytt mål för skydd av skog för att ersätta det delmål som avsåg perioden . Detta bidrar till att arbetstakten sjunkit. konstaterar år att behovet av åtgärder för skydd av värdefull natur sammantaget överstiger tillgängliga medel. Den ansträngda situationen kommer enligt verket att förvärras framöver med regeringens anslagsnivåer. har vidare påpekat att det blir kringkostnader för genomförandet av de av regeringen tidigare beslutade markbytesaffärerna med mark från i första hand . Dessa kringkostnader uppskattades till 2012 och 2013, samt 2014. Sammantaget blir det kostnader på . påpekade att utgifterna belastar anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur. Får verket inte kompensation kommer det att gå ut över ersättningen till markägare för till exempel köp av skyddsvärd skog. Regeringens förslag till höjningar av anslaget 1:16 täcker inte ens hälften av denna kostnadsökning. Det innebär att oersättliga värden kommer att skövlas i våra skogar, och att markägare som vill skydda sin skog får vänta på sin ersättning från staten. I praktiken blir det också en fortsatt kraftig neddragning i tempot för skyddsarbetet. anser att arbetet med skyddet av områden med höga naturvärden måste intensifieras. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med 2013 med en stegvis upptrappning kommande år. När alltmer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. I större delen av landet kan vi inte återskapa den branddynamik och översvämningsdynamik som präglat skogslandskapet, och därför behövs i många skyddade skogar en aktiv naturvårdsskötsel för att bevara de naturtyper och arter som områdena avsatts för att skydda. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots att regeringen lovordar arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har resurserna för detta arbete reducerats kraftigt , och regeringens budgetförslag innebär ingen ljusning i det avseendet. Av dessa skäl föreslår vi också en höjning av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med 2013 med en stegvis upptrappning kommande år för andra åtgärder för att skydda biologisk mångfald. Nollvision för avverkning av nyckelbiotoper Kvarvarande skyddsvärda skogsområden räcker inte till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Det är särskilt angeläget att förhindra att de allra viktigaste biotoperna avverkas. Vi föreslår därför en nollvision för avverkning av nyckelbiotoper. Uppgifter från och ger vid handen att detta skulle fordra ytterligare i ersättningar till markägare. Detta sker genom de instrument som disponeras av . Detta genererar också ökade kostnader för för bl.a. inventering av anmälda områden inför avverkning. Regeringens satsningar är otillräckliga. Vi föreslår att man bygger upp skyddsarbetet etappvis . Det innebär en ökning, utöver regeringens förslag, av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket (utgiftsområde 23) med 2013 samt anslaget 1:1 (utgiftsområde 23) med 2013 för att fortsätta öka. Övriga satsningar på biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med skogsskydd (utgiftsområde 1 anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m.). föreslog att skjuts till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. (utgiftsområde 23) för både ökade ersättningar vid viltskador och förebyggande åtgärder, som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren. Regeringen har i stället sänkt anslaget med . höjer anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. med . Ytterligare satsningar på biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster inom jordbrukslandskapet beskrivs under utgiftsområde 23. Sammantaget blir det en satsning 2013 på på åtgärder för biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster utanför havs- och vattenmiljöer, fördelade på flera olika utgiftsområden. Satsningen kommer också att öka successivt. Minska spridningen av miljögifter! Regeringen anger Giftfri miljö som en av sina miljöpolitiska prioriteringar. lade fram ett förslag till ny strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen lade förslaget i frysboxen. gavs Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram en handlingsplan för en giftfri vardag. gav regeringen i uppdrag att ta fram ännu en ny strategi för en giftfri vardag. Beredningen föreslog en rad åtgärder på olika områden. Regeringen har svarat genom att öka anslagen till Kemikalieinspektionen med belopp motsvarande pris- och löneutvecklingen och 2014 för att därefter minska anslaget med . konstaterar att behovet av sanering och efterbehandling är betydligt större än vad som är möjligt att genomföra med tillgängliga medel. Konsekvensen är att verket skjuter ett antal åtgärder för nationellt prioriterade områden . utreder länsstyrelserna nya områden och föreslår nya prioriterade objekt som behöver åtgärdas. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att 2011 fördelade hela anslaget på till efterbehandling av förorenade områden. Regeringen redovisar att det fanns projekt i kö för att åtgärdas till en sammanlagd kostnad av , samt att efterbehandlingstakten behöver öka. Regeringens respons är att dra ner anslagen till 2013. Till skillnad från regeringens långbänk och tillbakagång föreslår en intensifiering av åtgärder för att minska spridningen av miljögifter. Vi föreslår en ökning av Kemikalieinspektionens anslag (1:6) med för att bland annat genomföra åtgärder från och Miljömålsberedningens förslag, genomföra förbud mot farliga ämnen, intensifiera EU-arbetet, förstärka tillsynen och arbeta mer aktivt med praxisbildning (detta utvecklas närmare i motion 2010/11:MJ449 Ansvarsfull kemikaliepolitik). För att möjliggöra sanering av förorenade områden som Rasthunter i kommun1, Malmens metallfabriks gamla tomt i Lessebo2, Maribergssågen i Kramfors3, den gamla läderfabriken i , Degens kemiska tvätt i Uppsala5 och dussintals andra förgiftade platser i kommuner runt om i föreslår att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjs med för att också därefter ligga på den nivå som bedömts som nödvändig av . Vi satsar också på länsstyrelsernas arbete med miljömålet Giftfri miljö (utgiftsområde 1 anslaget 5:1). Sammantaget blir det en satsning på 2013 för åtgärder för att minska spridningen av miljögifter (utöver sanering av förorenade havsvrak, se nedan). Dessutom vill vi återinföra skatten på kadmium i konstgödsel (se nedan). Hav och vatten samt övrigt miljömålsarbete Regeringens satsningar på åtgärder för dess andra miljöprofilfrågor, hav och vatten, minskar med . I runda tal två tredjedelar av de pengar som regeringen har lanserat som sin stora satsning på havsmiljön är bara överflyttade från andra konton. Det är mer bokföring än satsning. Av den satsning man faktiskt har gjort hade 2011 gått till projekt om övergödning. Regeringens egna uppskattningar är att det ska ge en minskning av kväveutsläppen som är mindre än hälften av den minskning som konstgödselskatten gav (se nedan om konstgödselskatten). Även om kostnadseffektiviteten för vissa åtgärder i regeringens tillfälliga havsmiljösatsning kan ifrågasättas motsätter vi oss den kraftiga minskningen av anslagen. Ryckigheten är till nackdel för myndigheterna och andra aktörer och minskar effektiviteten ytterligare. Vi vill i stället satsa på vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Det behövs satsningar på åtgärder inom den internationellt antagna handlingsplanen för .