mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Andra forskare har kommit fram till att av de företag som startats inom programmet inte skulle ha startats utan programmets existens.40 Trots programmets goda resultat finns en generell 25-årsgräns, och det mycket låga stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bland annat för nyanlända invandrare, men att generellt begränsa stödet till personer som har fyllt 25 är direkt diskriminerande mot ungdomar trots att det är bland ungdomar som arbetslösheten slår allra hårdast. menar att unga arbetslösa ska ha rätt att söka bidraget precis som alla andra; bland våra ungdomar finns många driftiga, innovativa och idérika individer som saknar kapital men besitter viljan. Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas . Vi avsätter och totalt för att utveckla starta-eget-bidraget. De svenska turordningsreglerna, reglerade under lagen om anställningsskydd (LAS), kom till då arbetsmarknadens rörlighet var betydligt lägre än . Arbetsmarknadens funktionssätt har dock förändrats och det är fullt rimligt att även turordningsreglerna förändras och anpassas till dagens marknadsförhållanden. För att säkerställa tryggheten för arbetstagarna är det viktigt att LAS finns kvar, men det är åsikt att undantagen i turordningsreglerna behöver utökas. Dagens regelverk är helt enkelt för stelt och leder till att framförallt ungdomars intressen åsidosätts genom principen sist in först ut. Arbetsgivare kan enkelt reglera storleken på sin personalstyrka men har betydligt svårare att reglera dess sammansättning. För att ge arbetsgivarna större möjligheter att behålla nyckelpersoner med rätt kompetens vill vi utöka antalet tillåtna undantag som medges, från två till fem. Reformen bedöms underlätta situationen för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden samt även stimulera produktivitet och strukturomvandling.41 finns en lagstadgad diskriminering på den svenska arbetsmarknaden genom de så kallade instegsjobben, vilka infördes under förra mandatperioden. Den arbetsgivare som anställer en nyanländ invandrare får av lönekostnaden betald med offentliga resurser. Detta innebär att invandrare under sina första i ges arbetsmarknadspolitiska möjligheter som svenskar inte har. betraktar detta som skattefinansierad svenskfientlighet på arbetsmarknaden och menar att det strider mot principen om en rättvis arbetsmarknad, där alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter oavsett bakgrund. Rent arbetsmarknadspolitiskt har åtgärden dessutom misslyckats helt med sitt syfte, då ytterst få av instegsjobbarna lyckas ta klivet in på den ordinarie arbetsmarknaden efter avslutad skattefinansierad anställning. I kombination med att instegsjobben innebär en regelrätt kostnad för samhället kan satsningen inte beskrivas som annat än katastrofal. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom att avskaffa instegsjobben. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Vi avser att satsa stora resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning. Vår målsättning är att, med fokus på områdena naturvetenskap och teknik, åtgärda de brister Grundbulten identifierat . Som en följd av försämrad resurstilldelning får dagens studenter allt färre timmar lärarledd undervisning som undervisningsgrupperna blir allt större. Detta i sin tur leder till en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten. kan inte acceptera den pågående kvalitetsförsämringen av den högre utbildningen, varför vi menar att resurstilldelningen måste ses över. Rapporter gör gällande att det på högskolor och universitet ges kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö och såväl studenter som deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner.42 Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen, och den så kallade Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå vilket innebär att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena . 43 Satsningar på den högre utbildningen är en viktig del i strävan efter att höja nivån på utbildningssystem och i förlängningen komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. För är det en självklarhet att meningen med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till arbete. Vi efterfrågar därför en allmän effektivisering bland högskolorna med förväntningen att de bättre ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka den högre utbildningen. Det finns även ett underskott av utbildade läkare i vårt land. För att komma tillrätta med denna brist anslår vi resurser till fler läkarplatser. Vi avsätter och totalt för att utbilda fler läkare. Ytterligare ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Den kommunala vuxenutbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi har därför för avsikt att skapa 4 500 nya platser på komvux och anslår även resurser till CSN jämte ökade kostnader för studiemedel. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016.44 Totalt avsätter vi för att skapa nya komvuxplatser, inkluderat ökade kostnader för studiemedel. vill tillika öka stödet till Myndigheten för , vilken analyserar arbetsmarknadens behov och därefter avsätter medel till lärosäten som anordnar de utbildningar som efterfrågas av marknaden. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser för detta. Då myndigheten visat sig vara mycket effektiv i sitt matchningsarbete menar vi att medel bör tillskjutas enligt myndighetens egen hemställan. efterfrågar många arbetsgivare att deras anställda har någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de ett- och tvååriga utbildningarna som erbjuds via yrkeshögskolor bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre ungdomsarbetslöshet. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete inom efter examen.45 Myndighetens egen bedömning är att fler personer kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel. Vår bedömning är att matchningen på arbetsmarknaden kan öka avsevärt genom ökade medel och vi skapar utrymme för 4 000 nya utbildningsplatser. Även för denna satsning anslår vi medel till CSN till följd av utökade kostnader för studiestöd. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016.46 Totalt avsätter vi för nya utbildningsplatser, inkluderat ökade kostnader för studiemedel. 6.13Utökat RUT-avdrag för äldre är i grunden mycket positiva till RUT-avdraget. Reformen har inte enbart haft sysselsättningsskapande effekter, den har även gett vanliga människor möjligheter att få mer tid över till annat än hushållsarbete. RUT-avdraget bedöms ha skapat uppemot 19 000 fler sysselsatta och är därtill helt självfinansierat.47 ambition är därmed att utveckla avdraget för personer som fyllt . Vi avsätter och totalt för att utveckla RUT-avdraget för äldre. anser att politiken har en aktiv roll att spela i skapandet av tillväxt liksom i skapandet av förutsättningar för tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata, och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. anser att skapandet av en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt, där återigen står som en stark industri-, innovations-, och kunskapsnation. I detta kapitel beskriver vi våra ambitioner inom områdena infrastruktur, gruvnäring, forskning, energi, bostäder och miljö. Vi aviserar ett flertal offensiva satsningar, inte minst inom järnvägen, men även inom gruvnäringen liksom inom ett flertal spännande forskningsdiscipliner. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stimulera tillväxten. ambition är att uppnå den högsta ambitionsnivån för järnvägen som satt upp avseende drift, underhåll, reinvesteringar samt nyinvesteringar. Vi vill tillika att ska prioritera gruvnäringens behov ur ett långsiktigt perspektiv. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att på allvar rusta upp det svenska infrastruktursystemet med hänsyn tagen till gruvnäringens behov. Vi vill fokusera på informationsteknik, nanoteknologi, kärnfysik, genteknik, mineralogi samt rymdteknik. Vi avsätter och totalt i syfte att bli världsledande i nämnda discipliner. Av kostnadsskäl, tillförlitlighet i produktionen och av miljöhänsyn ställer sig positiva till kärnkraft, och vi vill ersätta befintliga reaktorer med nya reaktorer. Vi avskaffar även den tillväxthämmande effektskatten på kärnkraft för att på så vis stimulera byggandet av nya och moderniserade reaktorer. Vår ambition är även att sänka hushållens energikostnader varför vi sänker elskatten med per kWh , vilket skulle ge ett normalt villahushåll en minskad nettokostnad med . Vi avsätter i syfte att minska hushållens elkostnader. Inom bostadsområdet vill vi underlätta för andrahandsuthyrning genom att dels skattebefria andrahandsuthyrning helt, dels skattebefria uthyrning av halva bostaden. Vi vill stimulera byggnation av studentbostäder genom att klassa dem som elevhem, till följd av att den kommunala fastighetsavgiften avseende studentbostäder slopas. Vi vill även förenkla flera regelverk och byggnormer. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att råda bot på de mest akuta problemen på bostadsmarknaden för tillfället. 7.1.5Miljö, skog och jordbruk Inom miljöområdet beskriver vi våra visioner om ett hållbart jordbruk och levande landsbygd där vi vill bevara den inhemska livsmedelsproduktionen genom exempelvis höjd djurvälfärdsersättning samt höjd återbetalning av koldioxidskatt för jord- och skogsbruksmaskiner. Vi beskriver även våra ambitioner för en grönskande natur, ett rent samt ett starkare djurskydd. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att få till stånd en hållbar utveckling av miljö, skog och jordbruk. är alltjämt det mest energieffektiva transportmedlet på land. ambition är att genom utökade anslag till drift, underhåll, reinvesteringar samt nyinvesteringar dels minska funktionsstörningarna i vårt nät, dels öka kapaciteten där bristerna är som störst. Vi vill ge ett särskilt uppdrag att utreda, beakta och prioritera gruvnäringens behov givet denna högre ambitionsnivå för järnvägen. ambition är att infrastrukturen ska spela en mer aktiv roll i skapandet av tillväxt till skillnad från regeringens laissez faire-liknande inställning. har identifierat fyra olika ambitionsnivåer, varav den lägsta siktar på att bibehålla den nuvarande kapaciteten och punktligheten medan den högsta siktar på att förstärka samt utöka kapaciteten där bristerna är som störst genom såväl trimningsåtgärder som nyinvesteringar. Vi anslår tillräckliga medel för att uppnå den högsta ambitionsnivån samt för att lägga ytterligare fokus på gruvnäringens behov. Samtliga förbättringar i järnvägsnätet bör ske i enlighet med så kallade fyrstegsprincip. Vi anser inte att upprustningen ska finansieras genom höjda banavgifter då det leder till en prisökning som gör att utnyttjandet av järnvägen kommer att minska. Det är vår mening att det ska finansieras genom huvudsakligen statligt stöd. Regeringens satsningar är otillräckliga. Lappa-och-laga-mentaliteten som karakteriserat det svenska järnvägsnätet måste få ett slut. Det är bedömning att målsättningarna nås bäst genom att samtliga delar av järnvägen återregleras till statlig kontroll. Vi avsätter 1 000 miljoner 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka den svenska transportinfrastrukturen. vill se en återreglerad järnväg. Avtalen mellan operatörer och trafikhuvudmännen omfattar dock som regel tre till . Då marknaden för järnvägen har avreglerats skulle kostnaden för att lösa dessa avtal bli för stor för staten. Återregleringen måste därför göras för att berörda avtal ska löpa ut. Efter att de första avtalen har löpt ut bör regeringen tillsätta en statlig utredning som får visa avregleringens konsekvenser. Under den fortsatta avregleringen ska det, för att öka utnyttjandet av järnvägen, utarbetas ett gemensamt biljettbokningssystem samt samordnade tidtabeller mellan de olika operatörerna. Det krävs också en samordning och ett samarbete mellan operatörerna för att identifiera och lösa problem som uppstår vid ett gemensamt utnyttjande av järnvägssystemet. Den svenska avregleringen av järnvägen har legat före den av EU-direktiv (91/440/EG) tvingande avregleringen; i den konsoliderade versionen av direktivet uppges att järnvägsföretag vars verksamhet är begränsad uteslutande till stadstrafik, förortstrafik eller regional trafik inte omfattas av direktivet. Endast tre länder i världen har tidigare genomfört en fullskalig avreglering av järnvägen: , och . Samtliga har slutat med att man har återreglerat. Det finns således ingen positiv utvärdering av projektet, men trots detta vill EU driva igenom ett direktiv som kräver att medlemsstaterna ser till att järnvägsföretagen görs oberoende av regeringarna, introducerar kommersiell förvaltning samt skiljer förvaltningen av infrastrukturen (d v s spåren) från transporterna. Enligt brittiska studier ledde avregleringen till att operatörerna drev sin verksamhet i rent vinstsyfte med följden att underhållet blev eftersatt, löner hölls nere och ett antal olyckstillbud inträffade. En fortsatt statlig styrning av den svenska järnvägen kan tillåtas ha ett fåtal mindre ekonomiskt försvarbara nät om dessa i kombination med lönsamma nät ändå genererar en viss vinst. Detta bidrar till att hålla priset nere för konsumenten och även till att man kan bevara vissa mindre utnyttjade järnvägslinjer som är viktiga för glesbygden. Underhållet av det svenska järnvägsnätet är extremt eftersatt, vilket har fått till följd att många människor kommer för sent till sina arbeten och får svårt att planera sin vardag. Detta är kostsamt för staten på grund av förlorad arbetskraft och ersättningar för resegaranti. En ökning av anslagen till underhåll, drift och reinvesteringar ger möjligheter att proaktivt avhjälpa en större andel av de avvikelser i infrastrukturen och de tekniska system som annars riskerar att skapa störningar i trafiken. Exempel på åtgärder är komponentbyten av de mest utsatta växlarna i storstadsregionerna, installation av modern växelvärmestyrning för att minska vinterproblematiken och ett ökat antal detektorer för felaktiga strömavtagare för att minska antalet nedrivna kontaktledningar. menar även att anläggningsbeståndets ålder ökar som trafiken ökar. Om detta förhållande fortsätter att gälla kommer funktionsstörningarna att bli mer påtagliga framgent. Detta påvisar det kraftiga behovet av investeringar i drift och underhållsåtgärder. Det framstår också som uppenbart att det är samhällsekonomiskt lönsamt att öka budgetnivån för underhåll och reinvesteringsåtgärder. För att utnyttja infrastrukturen så effektivt som möjligt behövs även flera så kallade trimningsåtgärder. Detta kan innebära exempelvis förlängning av mötesspår eller plattformar. Om upprustningen fortsätter att negligeras kommer detta i praktiken att innebära att ett antal sträckor nedprioriteras med antingen färre tåglägen eller med lägre hastigheter. Detta ligger i så fall under den av etablerade lägsta ambitionsnivån och kan inte anses godtagbart för ett land som . Det svenska järnvägsnätet är hårt belastat och än mer belastat blir det när den senaste avregleringen träder i kraft och ytterligare operatörer ska in på samma redan hårt nyttjade järnvägsnät. Vissa sträckor är så pass hårt belastade att de i princip är fullbelagda; antalet sträckor som anses fullbelagda har ökat från 2005 till 2010. Den totala sträckan har ökat under perioden.48 Enligt är det till att börja med viktigt att prioritera en kapacitetsökning på Södra och Västra stambanan, Ostkustbanan, samt runt storstäderna. Det beräknas ta sju till innan dessa kapacitetsökningar ger effekt, varför det är viktigt att initiera arbetet omgående.49 En utbyggd och väl fungerande järnvägstrafik leder till att fler utnyttjar tågen för såväl person- som godstransporter, vilket leder till en energieffektivisering som i längden ger mindre miljöförstöring. Gruvnäringen har en lång tradition i och bidrog en gång till att göra oss till ett rikt land. Med stigande råvarupriser ser vi hur näringen upplever en renässans, där nya gruvor startas och där gamla återöppnas. Rätt hanterad kan situationen få mindre orter i glesbygden att blomstra, bidra med fler arbetstillfällen samt skapa betydande nettoexportintäkter för staten. Mineralindustrin i tillsammans med stål- och metallverken omsätter och sysselsätter 60 000 människor. Av hela det svenska nettoexportvärdet utgörs nästan en femtedel av det som gruv- och mineralnäringen skapar. är glest befolkat, har en mycket hög geologisk potential, i huvudsak väl fungerande minerallagar, ett stort miljömedvetande samt en låg risk för potentiella investerare. EU:s ambitioner om ökad självförsörjning inom tillsammans med efterfrågan från exempelvis pekar på en bärkraftig näring framöver. En lågkonjunktur torde i princip bara kunna försena behoven rent volymmässigt.51 Trots att det från politiskt håll finns mycket att bidra med har regeringen valt att passivt stå vid sidan av och se på. Exempelvis har vid tillfällen tvingats neka beställningar emedan efterfrågan varit så pass stor att man inte kunnat få fram och skeppa ut de mängder som efterfrågats.52 Detta är direkt tillväxthämmande, och regeringens passivitet samt avsaknad av framförhållning är djupt problematisk för den svenska gruvnäringen. Prisutvecklingen har även gjort det lönsamt att återuppta driften av gamla gruvor. Bland annat har för avsikt att öppna tre nya gruvor i . vill ge gruvnäringen det stöd och de verktyg den behöver för att kunna skapa än fler arbetstillfällen och bidra till gemensamma välstånd. Att starta en gruva är en lång och kostsam process och medför många olika utmaningar. En viktig sådan är självfallet den logistiska biten. Ofta rör det sig om oerhörda mängder som på ett eller annat sätt ska transporteras, från gruvan och eventuell vidareförädling till slutkund. transporterade exempelvis drygt malm från sina respektive gruvor , vilket väntas öka till år 2020.53 Huvudinriktningen måste vara att denna typ av mycket tung godstrafik inte ska transporteras på lastbil och överhuvudtaget inte på våra gemensamma vägnät. Istället måste järnvägssatsningar till, och där det bedöms vara samhällsekonomiskt försvarbart är det statens uppgift att finansiera välbehövliga satsningar. Behoven är som störst i där gruvnäringen väntas leda till stora belastningar på befintlig infrastruktur . Det kommer att krävas ökad kapacitet på , bland annat. Att bygga dubbelspår längs hela är sannolikt inte samhällsekonomiskt lönsamt. Däremot går det att bygga fler mötesstationer som klarar av möten med tåg. Dessa är alltför få, vilket leder till att förseningarna för godstågen är medelstora till stora. Punktligheten på var låga vilket inte kan sägas motsvara förväntningarna på en gruvvänlig infrastrukturpolitik.54 Därtill väntas godstrafiken öka som ett resultat av de nya gruvor som man planerar att öppna, vilket anstränger situationen än mer om inte de politiska barriärerna kan överbryggas. Dessutom är den tillåtna hastigheten på banan låg. Det kommer även att finnas behov för en ny sträckning mellan och för att kunna transportera de enorma fyndigheter som gjorts utanför . Utöver det kommer den omfattande gruvverksamheten i och att skapa kapacitetsproblem när produktionen väl kommer igång. Malmtransporterna där har i princip inga alternativ till järnvägstransporter. Tågen behöver gå mot eller hamn och kapacitetsförbättringar måste till på dessa sträckor. Utöver detta behövs kapacitetsförbättringar på sträckorna FalunBorlänge, AvestaFagersta samt StälldalenFrövi, vilka samtliga är viktiga sträckor för gruvnäringen. prioriterar dessa satsningar och avsätter därmed resurser till dem. Även om staten står som huvudfinansiär så kommer dem de facto att bära sig själva, dels genom vår reformering av mineralersättningen, dels genom banavgifter. Banavgifterna ska dock hållas på en rimlig nivå för att inte utkonkurrera tåget som transportmedel. vill att prioriterar de för gruvnäringen viktiga satsningarna och att verket arbetar fortlöpande med att analysera näringens långsiktiga behov utifrån ett transportperspektiv. I sammanhanget måste det poängteras att och är starka gruvnationer och att stora mängder malm transporteras till djuphamnen i . En koordinering med våra grannländer vad avser satsningar på infrastruktur faller sig därmed fullt naturlig, och har redan visat intresse för att ta fram en plan för den långsiktiga utvecklingen av transporter i norra . har pekat på de strukturella problemen på arbetsmarknaden i stort. Många företag skriker efter arbetskraft som arbetslösheten biter sig fast på oroväckande höga nivåer. Antalet vakanser har ökat som arbetslösheten ökat under de senaste åren.55 En väl fungerande matchning torde snarare ha renderat i ett omvänt förhållande. I synnerhet är ungdomsarbetslösheten mycket alarmerande, där vi ligger sämst till i och under genomsnittet i EU.56 Vi utbildar, men inte åt arbetsmarknaden. Gruvsektorn kan i mångt och mycket tjäna som ett typexempel på denna problematiska missmatchning på arbetsmarknaden. som gruvnäringen sysselsätter fler människor än någonsin och flera gruvor står inför antingen nystart eller expansion har arbetsmarknaden svårt att erbjuda den kompetens som näringen såväl behöver. Med nuvarande satsningar och utbildningstakt bedöms behovet inte tillfredsställas. 57 Även här lämnar regeringens passivitet mycket övrigt att önska och från politiskt håll behöver vi därmed göra ett flertal saker för att åtgärda detta. I första hand ska vi satsa på de utbildningar som näringen behöver, allt ifrån längre ingenjörsutbildningar till kortare KY-utbildningar som exempelvis maskinoperatörer och dylikt. Vi avsätter därmed stora resurser till såväl högre utbildning som Myndigheten för . Av satsningen till den högre utbildningen allokerar vi resurser till samt till , vilken är huvudman för högskoleutbildningarna i i . Syftet är att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. ges därtill ett särskilt uppdrag i syfte att kartlägga gruvnäringens behov och att prioritera utbildningar till denna. De flesta människor vill ogärna pendla längre avstånd till sina arbeten. Det gäller i synnerhet småbarnsföräldrar.