ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A344 · 2012-10-03 00:00:00 — A-kassans regler för arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag en demokratifråga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om a-kassans regler för arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag. Välfungerande a-kasseregler är av intresse för individen och för hela samhället. För vårt demokratiska system är det av vikt att rätten till politisk aktivitet också finns för arbetslösa, att inte a-kassereglerna hindrar möjligheten till att ta politiska förtroendeuppdrag. Men sedan förändringarna i a-kassans regler, som skedde under förra mandatperioden, medger dagens tillämpning att den som har ett arvoderat politiskt uppdrag inte får ersättning när denne förbrukat sina . Det innebär att om den arbetslöse haft ett uppdrag med låt oss anta , så blir den politiskt aktiva människan i fråga utan a-kasseersättning resten av vecka 4, eftersom det politiska uppdraget räknas som deltidsarbete av a-kassan. Därmed har denne fritidspolitiker ingen rätt till ersättning för resten av vecka 4. Vi vill omgående ha en förändring i a-kassans regler, för att arbetslöshet inte ska vara ett hinder för människors möjlighet att anta politiska förtroendeuppdrag. i (S)
mot · H002A345 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgad rätt till heltid. Den senaste socialdemokratiska regeringen förberedde en lag för att stärka rätten till heltid. Deltid möjlighet, heltid rättighet kallades initiativet som syftade till att ge den enskilde större inflytande över sin arbetstid och möjlighet till en högre lön. Den borgerliga regeringen har skrotat förslaget. Bland de ofrivilligt deltidsarbetslösa är en överväldigande majoritet kvinnor. Många jobbar i offentlig sektor och inom handel, hotell och restaurang. Regeringens politik har fått negativa effekter för landets deltidsarbetslösa. Förutom chockhöjd a-kasseavgift har många förlorat rätten till ersättning vid arbetslöshet. De deltidsarbetslösa kvinnorna har bara fått en liten del av regeringens skattesänkningar. Huvuddelen av regeringens skattesänkningar har gått till män, och detta som inkomstgapet mellan män och kvinnor har vuxit ytterligare. Möjligheten att deltidsstämpla har reducerats till att gälla . Därmed riskerar många kvinnor att hamna i en betydligt värre ekonomisk knipa än de redan är i. Det finns nämligen ingen garanti för att arbetsgivarna verkligen kommer att erbjuda heltid bara för att deras anställda får svårare att försörja sig. betraktas kvinnors låga löner som ett mindre problem av många arbetsgivare, eftersom deras män ofta har betydligt bättre lön. Risken med de nya reglerna är att ännu fler kvinnor hamnar i ekonomisk beroendeställning till sina män. De ensamstående deltidsarbetslösa kvinnorna riskerar att få så låg inkomst att de måste säga upp sig och leva på försörjningsstöd för att överleva ekonomiskt. Därmed blir resultatet det motsatta mot vad regeringen säger: Det ska alltid vara mer lönsamt att arbeta än att inte arbeta. Istället för att straffa de deltidsarbetslösa borde regeringen ställa krav på arbetsgivarna när det gäller att erbjuda de anställda möjlighet till heltidstjänster och löner som går att leva på. Lagstadgad rätt till heltid vore ett viktigt steg för att hjälpa deltidsarbetslösa!
mot · H002A346 · 2012-10-03 00:00:00 — Folkbildningen kan motverka arbetslösheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhögskolors och studieförbunds möjligheter att bekämpa den växande arbetslösheten. Tyvärr är arbetslösheten hög i . Särskilt oroande är den höga ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Vi anser att regeringen måste vidta kraftiga åtgärder för att bekämpa arbetslösheten. Att satsa mer på utbildning är ett mycket bra sätt att bekämpa arbetslösheten. Då gäller det att göra olika insatser och ta hjälp av olika aktörer. En sådan aktör som borde användas på ett mer strategiskt sätt är folkbildningen, både folkhögskolor och studieförbund. Folkbildningens aktörer är viktiga för lärande och bildning. I studiecirklar och folkhögskolekurser har många människor fått ny och ökad kunskap och kompetens. Det har öppnat dörrar för att dels få ett arbete, dels få kompetensutveckling i befintlig anställning. Regeringen har gjort en särskild satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola och gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Det är bra, men vi menar att regeringen kunde använda folkbildningens aktörer än mer. Tyvärr ges inga särskilda medel till studieförbund i syfte att minska arbetslösheten. Vi anser att regeringen på ett kraftfullare sätt borde engagera både folkhögskolor och studieförbund i kampen mot arbetslösheten. Även äldre arbetslösa bör rymmas i satsningen. Satsningen bör också innehålla fler moment än studiemotiverande korta kurser. Dessutom anser vi att anslagshanteringen kan hanteras effektivare genom att anslaget kanaliseras direkt till .
mot · H002A347 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om åldersdiskriminering bör utredas skyndsamt. En undersökning, gjord på uppdrag av AMF, visar klart att det finns en diskriminering av äldre på vår svenska arbetsmarknad. I den politiska debatten har det länge diskuterats om vid vilken ålder man i vårt land ska gå i pension. Åsikterna är delade och många anser sig behöva gå i pension tidigt, kanske på grund av hård arbetsbelastning och högt tempo på arbetsplatsen. Men det är också många som säger sig vilja fortsätta att arbeta efter , vilket är den ålder man senast går i pension. Undersökningen ställde frågor kring vad som skulle få en person att jobba längre än och de flesta ansåg att stimulansen med jobbet och den egna ekonomin är de viktigaste faktorerna. Undersökarna frågade även om attityder till äldre inom olika yrkesgrupper, där är ganska eller mycket negativa till en 75-årig förskollärare, medan är ganska eller mycket negativa till en 75-årig skådespelare. Att vi kommer att arbeta allt längre är en trolig, om än inte överallt önskvärd, utveckling i vårt samhälle. Då måste det också finnas arbeten som en äldre person kan söka och få. Det är därmed en stor grupp, med stor erfarenhet och kunskap, som diskrimineras på grund av sin ålder. Rekrytering i dagens arbetsliv går mot att det är allt fler arbetsgivare som vill ha personer som är . Detta visade det delbetänkande av , som presenterades . Rapporten säger att mer än hälften av arbetsgivarna anser att personer som fyllt inte bör stanna kvar alltför länge i arbetslivet. Resultaten ovan visar klart att det finns ett stort glapp i vårt svenska samhälle i denna fråga. Medan den politiska debatten utgår från att människor ska stanna allt längre i arbetslivet så ser vi att dessa personer inte är attraktiva på arbetsmarknaden. Det är ett förhållande som gör livet svårt för många människor, att söka arbete igen efter ett långt arbetsliv och få beskedet att man är för gammal för att komma ifråga. Det är därför politiskt angeläget att sätta fokus på denna fråga och sträva efter att nå lösningar som kan vara bra för de flesta. Det måste innefatta såväl lösningar för behovet att gå i pension tidigt, exempelvis på grund av fysisk belastning och stor stress på arbetet, som möjligheter till fortsättning i arbetslivet för den som vill och kan fortsätta att arbeta. Många är de undersökningar som tagits fram i frågan, utan att vi kommit närmare problemets lösning. Är lösningen att höja pensionsåldern, eller är den att sänka den? Eller ska vi möjligen helt ta bort pensionsåldern och söka nya lösningar? De politiska åtgärder som företagits, exempelvis lägre kostnader för pensionspremier, har inte gjort att arbetsgivarnas intresse för äldre arbetskraft ökat.
mot · H002A348 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till trygghet på arbetsmarknaden. är arbetslösheten hög i , framför allt ungdomsarbetslösheten. För att få unga människor i sysselsättning så har det föreslagits och vidtagits ett antal åtgärder. Alla åtgärder har varit till för att ge ungdomar arbete och en positiv syn på och goda erfarenheter av arbetsmarknaden. Tyvärr så blir det inte alltid så. I har vi fått en företeelse som kallas för solskensjobb. Det är något som i första hand drabbar en skolungdom som ska sommarjobba. För många ungdomar är det den första kontakten de har med arbetslivet. Arbetet i fråga hör ihop med att omsättningen är beroende av vädret. Kort och gott: Om solen skiner så ökar möjligheterna till försäljning. Det kan till exempel vara ett jobb som försäljare i en glasskiosk. Ungdomarna har vid anställningen blivit lovade att de ska jobba efter ett visst schema //mot en viss ersättning. När de sedan börjat sin anställning så kommer arbetsgivaren och säger att är det så dåligt väder att de kan gå hem eller att de inte behöver komma eftersom det ska regna. Konsekvensen blir att inkomsten minskar i samma omfattning som arbetstiden uteblir och den anställde blir besviken på arbetsgivaren. Detta blir det första intrycket av arbetsmarknaden och så här får det absolut inte gå till. Har man gjort en överenskommelse så ska den hållas.
mot · H002A349 · 2012-10-04 00:00:00 — Utbildning av arbetskraft för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer utbildning av arbetskraft till industriarbeten. Vi får tyvärr alltför många signaler om att antalet arbetstillfällen minskar och att därmed antalet arbetslösa i så fall ökar. Men bilden ser inte likadan ut över hela arbetsmarknaden. Det finns områden där det fortfarande ser mycket bra ut. Tyvärr är det så att även dessa har problem. Ett angenämt kan man tycka, men så är tyvärr inte fallet. Arbetsgivarna har behov av att anställa fler. Problemet som då uppstår är att de enligt uppgift har svårt att få tag på den efterfrågade arbetskraften. Detta i sin tur innebär att de riskerar att förlora sina kunder när leveranser inte kan ske inom avtalad tid. Denna situation måste lösas. Enda sättet är att fler utbildas för att tillgodose industrins behov av arbetskraft. Tillsammans med detta så måste arbetet med attitydförändring av synen på arbete inom industrin intensifieras.
mot · H002A350 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en solidarisk flyktingpolitik. Den svenska flyktingpolitiken ska vara generös och solidarisk. Den som kommer till ska behandlas väl och kunna erbjudas jobb, utbildning och bostad. Det måste vara målet. Men för att detta ska kunna genomföras måste alla kommuner ta emot flyktingar. Det får inte vara en angelägenhet för enbart några som i exempelvis fallet kommun som tagit emot fler flyktingar från än och tillsammans som knappt tar emot några. Detsamma ska gälla ensamkommande flyktingbarn. Om behöver hjälp att placera ut ensamkommande flyktingbarn, måste kommunerna ta sitt ansvar. Det är naturligt att människor söker sig till kommuner där de har släktingar, vänner eller andra landsmän. Dessvärre kan inte dessa kommuner med en hög andel inflyttade klara bostäder, jobb och kvalitativ utbildning för barnen. Trycket blir för hårt med arbetslöshet, trångboddhet och brister i skolgången som följd. Därför ska alla kommuner ta emot flyktingar. Det är viktigt både för individen och för samhället att ett större antal kommuner tar sitt ansvar och ser den möjlighet som flyktingmottagande innebär. Det är också viktigt att vägleda de nyanlända så att de lättare kan etablera sig där det finns efterfrågan på deras kompetens och där deras barn kan få en ordnad skolgång med naturlig tillgång till det svenska språket. Flyktingmottagandet i behöver stöpas om. Den självklara utgångspunkten är att alla ska ges en reell chans till egen försörjning. har många invandrare svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Problem som är relaterade till språkbarriärer och diskriminering är väl belysta, men det finns också andra orsaker till att det kan vara svårt för framför allt invandrarkvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden. Vissa kvinnor med invandrarbakgrund som lever i patriarkala förhållanden förtrycks både av sina män och av familjens förväntningar. Om de sällan lämnar hemmet har de svårt att skaffa sig ett kontaktnät, lära sig svenska och bli delaktiga i samhällslivet. Då ges de inte heller någon chans att bli en del i samhället eftersom de inte tillåts att ha ett eget arbete. Att bryta detta förtryck är en viktig del av integrationsarbetet med nyanlända invandrare. Det är av största vikt att kommunerna solidariskt tar emot flyktingar. Kommunerna måste också ges ekonomiska förutsättningar för ett långsiktigt stabilt förhållande.
mot · H002A353 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet. I utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet finns ett anslag för så kallat hemutrustningslån. I texten står att läsa att lånet enbart riktar sig till nyanlända som omfattas av flyktingmottagande, samt att lånet exempelvis kan användas till möbler och köksutrustning. Vidare står det att läsa att underskottet i verksamheten, som utgörs av låneftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar, täcks upp av anslaget. Det är för det första anmärkningsvärt att regeringen intar en hållning där man i en stor del av fallen väljer att efterskänka lånen. Det enda rimliga i sammanhanget vore naturligtvis att se till att utlånade pengar betalas tillbaka, vilket är fallet i all annan utlåningsverksamhet. Att ta lån för hemutrustning är dessutom ett svårt ekonomiskt antagande för alla ungdomar som flyttar hemifrån och ska inreda sitt första egna hem. Att staten har ett speciellt lån som enbart riktar sig till nyanlända som omfattas av flyktingmottagande är därför såväl orättvist som stötande för dem det inte gäller. Inte minst då många svenskar, inte minst ungdomar, lever under mycket knappa förhållanden.
mot · H002A354 · 2012-10-04 00:00:00 — Avveckling av statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att senast i statsbudgeten avveckla statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund. Statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund sorterar under Integrations- och jämställdhetsdepartementet och administreras av . I budgeten för avsattes till detta ändamål. I 4§ förordningen (2008:63) stadgas det att bidraget endast får beviljas organisationer som till övervägande del har medlemmar med utländsk bakgrund. Beskrivningen av bidragets syften presenteras på hemsida och av den framgår det att några av de primära målen med bidraget är att bevara och stärka olika invandrargruppers ursprungliga språk, kultur och identitet i . Vi anser att det inför kommande budgetprocesser finns två starka skäl som talar för att det aktuella bidraget bör avskaffas: Det borde inte vara förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att fördela skattemedel på basis av medlemmarnas etniska ursprung. Såsom den nuvarande förordningen är utformad innebär det i praktiken att staten bestraffar föreningar där en majoritet av medlemmarna har svensk bakgrund. Något liknande bidrag med en omvänd ordning existerar inte och hade sannolikt också framstått som otänkbart för de flesta. Bidragets nuvarande utformning innebär alltså i realiteten en diskriminering av infödda svenskar. Det finns gott om tunga belägg både i historien, inom den internationella forskningen och i den svenska samtiden för att mångkulturella och identitetsmässigt splittrade samhällen generellt fungerar sämre än samhällen där befolkningen delar en gemensam identitet, ett gemensamt språk och en gemensam kultur. Det aktuella statsbidragets målsättning om att stärka olika invandrargruppers ursprungliga identitet, språk och kultur i riskerar således att få en direkt negativ inverkan på samhällsutvecklingen. Mot bakgrund av detta är det vår mening att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund bör avskaffas, och det senast i statsbudgeten för . Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002A355 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på arbetsmiljöarbetet och på forskning om ett hållbart arbetsliv för alla åldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur de nya villkoren på arbetsmarknaden påverkar risktagande och arbetsplatsolyckor. Människor lever allt längre och är friskare längre, mycket tack vare utvecklingen av sjukvården. Villkoren på våra arbetsplatser har dock också en stor inverkan på vår hälsa. Möjligheten för människor att arbeta längre än till 65 har införts, och fler jobbar gärna längre, både av ekonomiska skäl och för att man trivs på arbetet. Behovet i samhället av att fler ska arbeta, och fler ska arbeta längre, motverkas dock av att det fortfarande finns yrkesgrupper där man inte orkar arbeta fram till pensionsåldern. Yrkesgrupper som städare, slaktare, undersköterskor är exempel på yrken där förtidspension är vanlig; i grunden ligger ofta långa sjukskrivningar på grund av förslitningsskador. En annan växande problematik är de yrken där människor förväntas vara i ständig jour jobbet äter sig in och möjligheten till återhämtning beskärs kraftigt. För att människor ska kunna vara friska på sitt arbete och kunna hålla fram till pensionen, och fortfarande efter det kunna leva ett gott liv, behövs forskning på hur arbetslivet kan förbättras. De förändrade villkoren på dagens arbetsmarknad med mer pressade villkor för den arbetssökande, men också svårigheterna för företagen att rekrytera personal med rätt utbildning och kompetens, riskerar att öka antalet arbetsplatsolyckor, dels genom högre risktagande hos arbetstagaren som i nyanställningsfasen tar större risker för att visa sin duglighet för att kunna få fortsatt anställning, dels för arbetsgivaren som genom ökad risk för felrekrytering får ökade risker på arbetsplatsen. En särskild översyn av hur de nya villkoren på arbetsmarknaden påverkar risktagande och arbetsplatsolyckor bör komma till stånd . Det finns ett behov av att såväl förstärka arbetsmiljöarbetet som jobba proaktivt med forskning kring hälsa och ohälsa på arbetsplatserna.
mot · H002A357 · 2012-10-03 00:00:00 — Aktiva åtgärder för ökad jämställdhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra lönekartläggning och upprätta handlingsplan för jämställda löner . togs ett principbeslut om lika lön för lika arbete inom staten. 1960 slöt LO och SAF avtal om lika lön för lika och likvärdigt arbete inom den privata sektorn. Trots dessa beslut och de goda intentioner som dessa är ett uttryck för, finns det fortfarande osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Den genomsnittliga månadslönen för kvinnor var 2011, om siffran korrigeras för skillnader i yrke, sektor, utbildning, ålder och deltidsarbete blir siffran . Ja visst, men är gapet oacceptabelt stort. Att arbeta med att utjämna löneskillnaderna kräver ett kontinuerligt arbete, det räcker inte att göra ett nedslag . Årliga lönekartläggningar är ett bra verktyg för att kunna åskådliggöra i vilken omfattning som osakliga löneskillnader förekommer och det ger ett bra underlag för olika åtgärder. Det kan också bidra till att minska uppkomst av nya osakliga löneskillnader. Ett årligt återkommande arbete är dessutom i många fall mindre tidskrävande än att göra ett helt omtag . Detta är troligen också ett skäl till att det (enligt en undersökning bland förtroendevalda inom TCO) sker på mer än var femte arbetsplats. De mansdominerade yrkena har generellt en högre medellön än de kvinnodominerade, men kvinnor har även i allmänhet lägre lön än män även inom en och samma yrkesgrupp. Att regeringen i den nya diskrimineringslagen tar flera steg tillbaka i fråga om jämställda löner är uppenbart. Diskrimineringslag 2008:567 innebär att lönekartläggning och jämställdhetsplaner endast behöver göras om arbetsgivaren vid det senaste kalenderåret sysselsatt fler än 25 arbetstagare. Ändra därför lagen på så sätt att kravet åter igen ska vara att arbetsgivare med minst tio anställda ska genomföra lönekartläggning och upprätta jämställdhetsplan .
mot · H002A360 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till förlängt etableringsstöd samt se över de ekonomiska konsekvenserna för kommuner som tar emot nyanlända vad avser tiden efter etableringsstödet. Etableringsreformen trädde i kraft . Syftet var att den nyanlända snabbt ska lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning. Skola, sfi och praktisk hjälp vid bosättning ansvarar kommunen för. Arbetsförmedlingen ansvarar för samordnande insatser, etableringssamtal, vård, bostad och kunskaper om . ska den nyanlända stå på egna ben. Anhöriga som kommer efter att de två åren för den nyanlända passerat får inget etableringsstöd. I råder EBO som innebär att nyanlända kan välja att bosätta sig i vilken kommun man vill. Tanken är god, men i verkligheten innebär det att ett fåtal av kommuner står för stora delar av landets hela flyktingmottagning, utan avtal och ersättning från staten. Det är inte rimligt. En genomgång av etableringsreformen visar att resultatet verkar bli att knappt en femtedel av de nyanlända har någon form av egen försörjning i . Det betyder att resten av de vuxna uppbär försörjningsstöd. Regeringen har själv räknat ut att mediantiden mellan beviljat uppehållstillstånd och ett arbete är . I en kommun med ca 500 vuxna nyanlända innebär det ca 300 nya människor i försörjningsstöd. Detta är inte en bra lösning för den enskilda människans start på ett nytt liv i ett nytt land och inte för en kommun dit många nyanlända söker sig på grund av att anhöriga eller bekanta redan bor där.