mot · H002Fi303 · 2012-10-05 00:00:00 — Makt över sin tid är särskilt viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv, då fler kvinnor än män har osäkra anställningar, arbetar deltid och tar ett större ansvar för det obetalda hushållsarbetet. vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, till exempel genom kortare arbetsvecka eller genom att under vissa delar av livet kunna jobba mindre och i andra skeden jobba mer. Hela samhället tjänar på att människor orkar arbeta hela livet och inte slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. I denna budget lägger vi ett förslag som ger möjlighet till sänkt arbetstid för personal inom äldreomsorgen. 19.1Barnomsorg på obekväm arbetstid erbjuder bara knappt hälften av alla kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda nattomsorg eller omsorg . Detta skapar problem för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket . Oflexibel barnomsorg är därför ett så stort problem för ensamstående föräldrar att de kan tvingas tacka nej till jobb. anser att kommunerna ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Regeringen avsätter resurser för att öka tillgången till så kallat nattis, men det är inte tillräckligt, utan vi satsar betydligt mer. 19.2Lika rättigheter på arbetsmarknaden nyttjas inte fullt ut den kompetens som utrikes födda har. För att ta tillvara alla människors kunnande vill vi förstärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. Nyanlända som har en kvalificerad utbildning ska ges bästa möjlighet att få ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer, eventuellt efter kompletterande utbildning. Vi vill också underlätta för människor med utländsk härkomst att starta företag, bland annat genom mikrokrediter för företagande riktat till nyanlända. Den strukturella diskrimineringen mot kvinnor finns på alla områden i arbetslivet, när det gäller såväl lön, anställningsform som arbetstid. Jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Det handlar också om att åstadkomma rimliga arbetsvillkor och rätt till heltid i kvinnodominerade branscher. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män består. tjänade kvinnor av mäns löner. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är således . Det är en minskning med jämfört med året innan48. Med nuvarande takt skulle det ta innan vi uppnår jämställda löner. Arbetet mot osakliga löneskillnader är ytterst ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste definiera målsättningar och skapa förutsättningar. Det politiska arbetet för att åstadkomma jämställda löner har stått stilla alldeles för . vill att staten som arbetsgivare tar ansvar och avsätter medel för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig sektor, där den oförklarade löneskillnaden är 5,6 procent49. Vi avsätter till en statlig stimulanspott för jämställda löner. Vi vill också att får ett tydligt uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå aktiva åtgärder mot de strukturella löneskillnaderna. Nya karriärvägar inom kvinnodominerade yrken behöver också stimuleras och ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste stärkas. 19.4En bättre arbetsmiljö för ett mer hållbart arbetsliv vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Med en bra arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt kan människor dessutom få bättre möjlighet att själva välja när de vill ta ut pension istället för att tvingas sluta på grund av ohälsa. uppdrag kring särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem är viktigt. Ett stort problem är att nuvarande arbetsmiljölag är utformad efter traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Det finns tydliga regelverk som rör byggnadsverksamhet, men inom vård, skola och omsorg finns det väldigt få regler. Könsskillnader i bedömning av arbetsskada är välkänt. Vi vill att kvinnors och mäns arbetsskador ska bedömas på lika villkor och att regeringen ser till att gällande lagstiftning tillämpas. Vi vill också att arbetsmiljölagen ses över så att den tydligt anpassas efter både kvinnodominerade och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Det behövs mer forskning om kvinnodominerade arbetsplatsers arbetsskador. Andelen äldre i befolkning blir allt större, vilket kommer att kräva satsningar på trygg äldreomsorg som ger god omvårdnad och erbjuder delaktighet. Alla ska kunna lita på omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. För kvaliteten är det inte avgörande vilken driftsform som äldreomsorgen har, utan med vilken kompetens, värdighet och delaktighet omsorgstagare och anhöriga bemöts. Alla ska kunna vara trygga med att verksamheten präglas av hög kvalitet och att det finns tillräckligt med personal. Tyvärr väljer regeringen att inte satsa på åtgärder som är avgörande för att säkerställa kvalitet i äldreomsorgen att tvinga kommuner att införa LOV (lagen om valfrihet) minskar inte arbetsbelastningen. 20.1Ökad bemanning i äldreomsorgen Äldreomsorgen står inför en stor utmaning med en ökande andel äldre i befolkningen som det sker stora pensionsavgångar bland omsorgspersonalen. Personalen vittnar om orimlig tidspress, hög arbetsbelastning och dålig organisation av arbetstiden. Det är en situation som har lett till att få söker arbete inom vård och omsorgsyrken samt att äldreomsorgen är hårt drabbad av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Dessa utmaningar medger även regeringen men insatser för att möta dem saknas. har en rad förslag som syftar till att tillgodose den demografiska utmaningen och som även höjer kvaliteten inom äldreomsorgen generellt. Personaltätheten behöver öka för att säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Personalen ska slippa stå inför omöjliga situationer som att ensamma behöva utföra lyft som kräver två personer. satsar i ett första skede för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Vård och omsorg av äldre, som ofta är multisjuka, kräver kvalificerad kompetens och organisering. Vi satsar i form av ett stimulansbidrag för att arbetsgivaren ska ha möjlighet att subventionera sjuksköterskor som önskar specialistutbilda sig inom vård av äldre. Vi anser att även personalen i den kvinnodominerade vård- och omsorgsbranschen ska ges en rimlig chans att slippa slita ut sig på jobbet. I kombination med ökad bemanning innebär en förkortning av arbetstiden att det blir fler som delar på tunga arbetsuppgifter. föreslår därför en satsning på personalens arbetsmiljö i form av arbetstidsförkortning med bibehållen lön. Vi satsar till en pott som kommunerna kan ansöka från för att förkorta arbetstiden för sin personal i äldreomsorgen. satsar totalt de kommande fyra åren på bemanning, kompetensutveckling och arbetstidsförkortning inom äldreomsorgen. Kombinationen av de här satsningarna kommer att ge en mer rimlig arbetssituation för personalen och därmed en bättre vård och omsorg för de äldre. Regeringens föreslagna åtgärder i budgetpropositionen främjar inte en jämställd samhällsutveckling. Det finns inga satsningar på jämställda löner eller ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Vi vill se till att hela den statliga budgeten, som omfattar enbart på utgiftssidan, används för att främja en jämställd samhällsutveckling. föreslår ny lagstiftning om jämställdhetsintegrering för att förtydliga och öka kraven på myndigheternas jämställdhetsarbete och uppföljning av de jämställdhetspolitiska målen50. Då jämställdhetsfrågor ska integreras i offentlig verksamhet och statliga myndigheter vill inrätta ett särskilt jämställdhetsråd, knutet till , som ska arbeta med att följa upp, utöva tillsyn och utveckla jämställdhetsintegreringsarbetet. vill att följer exempel och lagstiftar om en standardiserad hållbarhetsrapportering (CSR) för större bolag (inte bara statens). Den danska lagstiftningen omfattar statligt ägda bolag samt bolag som uppfyller minst två av följande kriterier: en balansräkning , ett nettoresultat och över 250 heltidsanställda. Dessutom ska statens ägarpolicy ändras så att den inte bara föreskriver ekonomiska mål, utan också sociala och ekologiska mål. 21.1Krav på jämställdhet i offentlig upphandling Kommuner, landsting och staten inte bara bör utan ska beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling, exempelvis genom att premiera att leverantören ska anställa långtidsarbetslösa ungdomar och arbeta aktivt med jämställdhet. Då kan vi använda , omfattningen av upphandlingen i , för att påverka för en jämställd och hållbar utveckling. föreslår att ska ges ett tilläggsdirektiv om jämställdhet. 21.2Ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen En bidragande orsak till ojämställdheten i arbetslivet är det ojämställda uttaget av föräldraledighet. Kvinnor tar ut av föräldrapenningdagarna och stannar oftare hemma för vård av sjuka barn. Ett jämnare uttag av föräldraledigheten är därför en viktig del i arbetet mot en mer jämställd arbetsmarknad. Det är dags att anpassa dagens familjepolitik till moderna förhållanden. Allt för länge har politiken utgått från den klassiska kärnfamiljen och dess starka normer kring män, kvinnor och barn. vill avskaffa regeringens reformer om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus som inte bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. Vi vill istället införa en tredelad föräldraförsäkring med en del till vardera föräldern och en del som fritt kan överlåtas, även till en tredje närstående person. En sådan lösning skulle både öka möjligheten för ett jämställt, individanpassat uttag och förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden. En tredelning skulle ge fler närvarande pappor och sätta barnets rätt till båda sina föräldrar främst. 22Arbetslivstrygghet en socialförsäkring med individen i fokus vill införa ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, inkluderande och jämlikt. Vi driver förslag om samlad arbetslivstrygghet, en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet vill vi införa ett golv och ta bort den bortre gränsen helt i sjukförsäkringen, höja taket samt höja ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och ta bort de differentierade avgifterna. Vi vill också att ersättningsgrundande inkomst räknas på samma sätt om du är sjuk eller arbetslös så att det blir en inkomstförsäkring. Människor ska inte behöva bollas runt mellan och Arbetsförmedlingen. Vi vill se en väg in i trygghetssystemen och många vägar ut. Arbete ska löna sig, men även räknas bredare än så att även studenter, egenföretagare och familjehem kan omfattas av en acceptabel försäkring. Att regeringen, trots tillkännagivande i , inte återkommer med förslag i budgetpropositionen om egenföretagares rätt att erhålla graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön är djupt bekymmersamt. Vi anser att regeringen ska återkomma med lagförslag som kan träda ikraft . 22.1En värdig sjukförsäkring och en allmän arbetslöshetsförsäkring Regeringen har genomfört omfattande förändringar i trygghetssystemen som försämrat villkoren för många människor. När regeringen ändrade sjukreglerna 2008 försvann möjligheten att få ersättning för sjuka som inte haft något jobb, eller som av annan anledning inte hade någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Sedan de nya reglerna trädde i kraft fullt ut har drygt 58 000 personer kastats ur försäkringen51. Tack vare hårda påtryckningar tvingades regeringen backa och återinföra ett mer rättssäkert begrepp för prövning av människors arbetsförmåga efter 180 dagars sjukskrivning. I väntan på ett helt nytt trygghetssystem var detta en viktig delseger. Det finns i regeringens proposition fortfarande ingen grundnivå (golv) i sjukförsäkringen, vilket innebär att de som inte har etablerat sig på arbetsmarknaden inte får någon ersättning alls vid sjukdom. föreslår att ett sådant golv införs. De reformer alliansen genomfört avseende arbetslöshetsförsäkringen har drastiskt försämrat villkoren för många människor, något som slagit särskilt hårt mot unga och utrikes födda. Regeringens kraftiga höjning av avgifterna till a-kassan fick till följd att cirka en halv miljon människor gick ur. Den förhöjda finansieringsavgiften innebär också att a-kassan blivit dyrast för dem som behöver den mest. Endast tre av tio ungdomar i åldrarna är medlemmar i a-kassan och bara en av tio arbetslösa får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Sedan regeringen avskaffade det så kallade studerandevillkoret är det omöjligt att kvalificera sig för ersättning från a-kassan genom att studera. Allt fler av dem som står utan a-kassa och sjukförsäkring hänvisas till kommunernas socialkontor för att få försörjningsstöd. Detta är bekymmersamt, inte bara för den enskilde, utan också för kommunerna som får svårt att få ekonomin att gå ihop och i slutändan riskerar det att leda till nedskärningar i vården, skolan och omsorgen. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge en tryggad inkomst och underlätta omställningen till ny sysselsättning för den som blivit arbetslös. Så fungerar det inte . Till följd av regeringens omfattande försämringar är den högsta ersättningen av en genomsnittslön och endast fyra av 100 arbetslösa som tidigare haft heltidsarbeten får av sin lön. Anledningen är att taket i arbetslöshetsförsäkringen inte har höjts . vill reformera hela trygghetssystemet och som ett steg på vägen satsar vi på att höja taket i a-kassan . Varje försäkring måste innebära en avvägning mellan inkomsttrygghet och drivkrafter för arbete. Därför föreslår att man inför ytterligare ett steg i ersättningstrappan, så att den får fyra steg i stället för tre som . Fattigdom är resultatet av politik. Regeringens politik har ökat klyftorna mellan fattiga och rika, vilket i hög grad drabbar barnen. Den fördelningspolitiska profilen i den ekonomiska familjepolitiken i till barn och deras familjer har avtagit successivt under det senaste decenniet.52 Barnfattigdomen ökar i hela och totalt lever nu av alla barn i fattigdom. Allra mest ekonomiskt utsatta är barn till ensamstående kvinnor med utländsk bakgrund. Barnfattigdomen bland dessa hushåll har stigit till . Barn i fattiga familjer har oftare sämre hälsa och sämre tillgång till fritidsaktiviteter. De lever oftare under mer otrygga förhållanden än andra barn och risken att utsättas för våld är betydligt högre. Ekonomisk utsatthet är också en riskfaktor för att gå ut utan fullständiga betyg. Antalet personer som är beroende av långvarigt ekonomiskt bistånd har ökat i landet, vilket är allvarligt inte minst för alla barn som berörs. vill se en nationell handlingsplan mot barnfattigdomen. En aktiv politik för att skapa många nya jobb och få bort ofrivilligt deltidsarbete leder till en mer jämlik fördelning i samhället. För att bekämpa barnfattigdomen har vi en rad förslag till förändring av trygghetssystemen, inte minst för att underlätta för ensamstående föräldrar. För att nå de ensamföräldrar som har de svåraste ekonomiska villkoren vill vi höja underhållsstödet med . föreslår vi att en ny skattereduktion införs. Skattereduktionen utgår till alla ensamstående med försörjningsansvar och som har sina barn boende hos sig under hela eller delar av året. Syftet med reformen är att motverka det faktum att gruppen barn till ensamstående halkat efter ekonomiskt i jämförelse med barn till samboende föräldrar. Risken för ekonomisk utsatthet är mer än så hög bland barn till ensamstående föräldrar jämfört med barn till samboende föräldrar. Den ekonomiska utsattheten har också ökat tydligast bland barn till ensamstående, visar Rädda Barnens senaste rapport.53 Det finns skäl att ha flera sätt att möta fattigdom: ett är den relativt låga samstämmigheten mellan olika fattigdomsdefinitioner, ett annat de behovsprövade bidragens risker för oönskade marginaleffekter. Rädda Barnens omfattande arbete om barnfattigdom visar dessutom till exempel att av de 248 000 barn som lever i fattigdom i bor endast i hushåll med försörjningsstöd. nya förslag om skatteavdrag ger bra fördelningspolitiska effekter. Avdraget blir relativt större för personer med låga inkomster och kommer alla med skattepliktiga inkomster till del. Avdraget går till alla föräldrar som har barnen boende hos sig och uppmuntrar därmed båda föräldrarna att ta ansvar för barnet samt tillgodoser barnets rätt till båda sina föräldrar. Att regeringen nu höjer lägstanivån i föräldraförsäkringen är ett förslag som drivit och är något vi välkomnar. Ett system med så kallad arbetslivstrygghet bör införas, där människor som är sjukskrivna och arbetslösa ska få bättre stöd oavsett problem. Det är ett system som också skapar större trygghet för barnen. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är också en förutsättning för att föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. Därför föreslår vi en större satsning än regeringen på nattis. För att stärka barns rättsliga ställning i utsatta livssituationer avsätter vi medel för att barn ska få rätt till eget offentligt biträde i mål som rör vårdnad, boende och umgänge. Regeringen har förhalat frågan och vi menar att det är en angelägen åtgärd som skapar större trygghet för alla de barn där föräldrarna inte kommer överens och tillvaron gungar. Utöver de konkreta satsningarna på att bekämpa barnfattigdomen här och gör stora satsningar på en jämlik skola, så att alla elever får lika möjligheter att utvecklas. har en vision om en värld utan gränser, där alla har en möjlighet att flytta, men där ingen tvingas fly. En värld där människor kan bo och verka där de så önskar. Tyvärr är vi långt ifrån den verkligheten . Människor tvingas fly undan krig, svält och naturkatastrofer. I takt med att klimatförändringarna ökar kommer också allt fler människor att tvingas på flykt på grund av den globala uppvärmningens konsekvenser med extrem torka, översvämningar och oväder. Efter valet när kom in i fanns en stark oro att utvecklingen skulle resultera i en mer restriktiv flyktingpolitik. ingick därför en ramöverenskommelse med regeringen inom det migrationspolitiska området, en överenskommelse som sträcker sig över . I överenskommelsen finns ett antal stora och viktiga reformer med, som ska genomföras . Vi ser därmed till att går i motsatt riktning och får en mer öppen och human politik. Det är en stor seger för att ha kommit överens med regeringen om att ge en av de mest utsatta grupperna i landet deras grundläggande mänskliga rättigheter. Människor som lever gömda får rätt till vård och skolgång. Vi har även kommit överens om fler insatser såsom att inrätta en fjärde migrationsdomstol och att landinformationsdatabas () ska utvecklas och kvalitetssäkras och att beslut ska formuleras bättre. är vi även överens om att det finns anledning att fortsätta följa tillämpningen av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter. vill bredda begreppet så att bland annat allvarligt sjuka ska få stanna i . I regeringens budgetproposition finns tydliga skrivningar om vikten av att fortsätta följa tillämpningen av bestämmelsen kring synnerligen ömmande omständigheter. Detta är ett viktigt steg för att ska kunna komma vidare i förhandlingarna med regeringen för att bredda bestämmelsen så att bland annat allvarligt sjuka kan få stanna i . Regeringens och gemensamma mål är att genom en ramöverenskommelse om den samlade asyl- och migrationspolitiken tillsammans förbättra politiken på ett antal områden. politik gällande migration och lika rätt är däremot mycket mer omfattande än det som ingår i ramöverenskommelsen med regeringen. arbetar för att göra det lättare att röra sig över gränser. Vi är det mest öppna partiet när det gäller migration och vill ha en mer human asylpolitik och underlätta för familjeåterförening som vi ställer oss positiva till att människor migrerar för arbete och studier. Vi vill att och EU ska ha en välkomnande inställning till människor som vill komma hit. Alla migranter omfattas av de mänskliga rättigheterna. Ett lands asyl- och flyktingpolitik kan sägas vara ett slags värdemätare för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. För oss är det självklart att ställa migranters mänskliga fri- och rättigheter i första rummet. 25Lika rättigheter en självklarhet Det demokratiska samhället bygger på idén om alla människors lika värde och rättigheter. Det förutsätter att individers liv och villkor inte styrs eller bestäms av olika förväntningar och begränsande normer. arbetar för ett samhälle där alla människor oavsett kön, ålder, etnicitet, funktionsnedsättning, religion, sexuell läggning eller könsuttryck ges samma förutsättningar. Vår politik för lika rättigheter bygger på insikten om att formell likabehandling inte räcker. Mötet mellan människors olika förutsättningar och samhällets normer innebär att varje sammanhang måste granskas ur de utsatta gruppernas perspektiv. Hela samhället vinner på mångkultur och öppenhet där allas kompetens och möjligheter tas tillvara. vill stärka insatserna för nyanlända. Det är viktigt att den som kommer ny till , oavsett tidigare bakgrund, får en bra start där det svenska samhället tillgodoser deras individuella behov och tar tillvara deras unika potential. Vi vill att nyanlända tidigare ska få kontakt med skola och vård samt möjlighet att söka jobb. Vi vill förbättra så att utländsk utbildning, arbetslivserfarenhet och språkkunskaper ska kunna tillgodoräknas i större utsträckning . 25.2Satsning på modersmål och sfi Den som får utveckla sitt modersmål har lättare att lära sig fler språk. tillför resurser till utökad modersmålsundervisning i både förskola och skola. Elever ska kunna få undervisning i till exempel matematik och engelska på sitt modersmål. Vi omfördelar även resurser till svenskundervisning för invandrare (sfi). Mer resurser innebär mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och andra insatser som höjer kvaliteten. Vi vill att de resurser som satsas på den ineffektiva sfi-bonusen ska ges direkt till verksamheterna istället. Vi anser också att alla elever ska få möjlighet att läsa klart, även om man gör avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. 25.3Stärkt arbete mot rasism och diskriminering anser att utsatta gruppers möjligheter att ta tillvara sina rättigheter måste stärkas, men också att samhället måste ta sitt ansvar för att motverka rasism och diskriminering. Rasism och diskriminering innebär för många människor i sämre tillgång till jobb, bostad och nöjesliv, men också risk för hälsoproblem, minskat förtroende för samhället och svårigheter för individen att ta vara på sina rättigheter. Vi vill också ge antidiskrimineringsbyråerna större möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol samt se över hur möjligheten att processa strukturell diskriminering i domstol kan utvecklas. Skolan är en nyckelarena för att motverka rasism i samhället. Det finns tydliga samband mellan utbildning i mänskliga rättigheter och attityder gentemot minoriteter. Lärares kunskap i mänskliga rättigheter, mångfald och konflikthantering behöver prioriteras. satsar för kompetensutveckling för lärare inom ramen för Forum för levande historias verksamhet. Att främja hälsa är att styra samhället mot långsiktig hållbarhet, såväl ekologiskt och socialt som ekonomiskt. Det handlar om att forma samhällsstrukturer som skapar goda förutsättningar för människors levnadsvillkor. För att lyckas med detta behövs en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val beaktas. Den nuvarande regeringen fortsätter tyvärr att tona ned samhällets ansvar i folkhälsoarbetet, lyfter i stället ett individperspektiv och undandrar sig därmed det politiska ansvar som folkhälsoarbetet innebär. Vi vill se en folkhälsokommission för mer hållbara och jämlika levnadsvillkor. Miljömål och folkhälsomål behöver samordnas. politik är att ha fokus på förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa men ska de människor som är i behov av vård och hjälp få det.