mot · H002Sk231 · 2012-10-02 00:00:00 — Åtgärder mot skattefusk och svartarbete 7.3Skärp huvudentreprenörers ansvar för inbetalning av skatter7 7.4Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelbundet uppdatera den s.k. skattefelskartan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skatteflyktslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilka branscher som bör omfattas av kravet om personalliggare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka kravet på personalliggare till att omfatta byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter till oanmälda arbetsplatsbesök. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudentreprenörers ansvar för att de underentreprenörer de anlitar betalar skatter och arbetsgivaravgifter för sina anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska krävas flera uppdragstagare för att man ska godkännas för F-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsad F-skatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag i enlighet med vad föreslår om kassaregister för torg- och marknadshandeln. 1 Yrkande 3 hänvisat till FiU. Enligt s.k. skattefelskarta går staten miste om ca i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. För att komma till rätta med problemen krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom de inte kan konkurrera på lika villkor. riskerar seriösa och effektiva företag att slås ut. För den enskilde innebär svartarbete en tillvaro i otrygghet och helt utan rättigheter. Det är allvarligt att staten går miste om så stora skatteinkomster . kan det få betydelse för välfärdssystemen eftersom pengar som rättmätigt skulle kunna användas till t.ex. fler lärare i skolan, mer personal på äldreboenden och höjda bostadstillägg inte finns tillgängliga. Det är viktigt att vara observant på att krångliga skatteregler minskar människors möjligheter att göra rätt för sig. Att erbjuda krångliga lösningar och ständigt göra avsteg från principerna om likformig beskattning har blivit ett kännetecken för den nuvarande regeringens skattepolitik. Utvecklingen går mot att utforma skatterna selektivt i betydligt större utsträckning än tidigare, vilket innebär ökade gränsdragningsproblem och mer svåröverskådliga regler. Det privatiseringar inom välfärden har öppnat en stor och växande marknad för privata kapitalintressen. Riskkapitalbolagens inträde som ofta tillfälliga ägare av skolor, vårdcentraler och sjukhus har medfört att vinster i miljardklassen grundade på skattepengar har tagits ut. Vinster som i sin tur till stor del har uppstått genom avancerad skatteplanering t.ex. med så kallade räntesnurror. Detta måste stoppas. De senaste årens utvecklig innebär också ett behov av en ny skattefelskarta. Därför bör regeringen ge i uppdrag att regelbundet uppdatera den s.k. skattefelskartan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den här motionen presenterar en rad åtgärder som syftar till att minska skattefusk och svartarbete, och som bör kunna genomföras . Regeringen har genomfört en lång rad förändringar på skatteområdet. Det är åtgärder som inte bara undergräver en rättvis fördelningsprofil utan de har också medfört fler undantag och gränsdragningar. För har det inneburit många nytillkomna arbetsuppgifter och en ökad arbetsbelastning. För att upprätthålla legitimiteten i skattesystemet och för att stärka arbetet mot skattefusk och svartarbete krävs att skattekontrollen ligger på en rimlig och godtagbar nivå. Enligt egna styrdokument är målet att halvera skattefelet. För att ge möjligheter att åtminstone närma sig detta mål föreslår i den här motionen ytterligare åtgärder som är viktiga för att bekämpa skattefusk. Mot bakgrund av detta tillför vi ytterligare i budgetmotion (20122/13:Fi250). Generalklausulen mot skatteflykt ska förhindra att upplägg som inte är affärsmässigt motiverade görs. har lyft upp frågan om att göra en översyn av lagen om skatteflykt. Detta eftersom en dom i Regeringsrätten visat att skatteflyktslagen inte var tillämplig för att komma åt skatteupplägg med s.k. interna räntesnurror, trots att de aktuella skatteuppläggen ofta inte var affärsmässigt motiverade. Vi har inte fått gehör för vårt förslag, men fortsätter att lyfta upp frågan eftersom det efter den nämnda Regeringsrättsdomen kommit fler exempel på liknande skatteupplägg. Utskottet anför också i betänkande 2011/12:SkU att skatteflyktslagens tillämplighet ofta utgör ett inslag i domstolarnas prövning av olika former av skatteupplägg. Desto angelägnare då att lagen är ett verktyg som fungerar. En översyn bör vara inriktad på att säkra skatteflyktslagen som ett effektivt instrument i arbete med att förhindra upplägg som inte är affärsmässigt motiverade och enbart görs i syfte att kringgå svensk skattelagstiftning. Vad som ovan anförs om översyn av skatteflyktslagen bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen föreslår regeringen effektivare ränteavdragsbegränsningar som begränsar avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap. Förslaget från regeringen ska ses mot den mycket starka och berättigade kritik som funnits mot de skatteupplägg som kallas räntesnurror. Inte minst har kritiken gällt de riskkapitalbolag inom välfärdssektorn som genom att använda räntesnurrorna har minskat sin skatt med miljardbelopp. Genom de föreslagna skärpningarna av lagstiftningen beräknar regeringen att ytterligare tillförs statskassan. har tidigare motionerat om att avdragsrätten för sådana lån ska upphöra helt och välkomnar därför regeringens förslag som ett steg i rätt riktning. Enligt regeringens förslag kommer företagen dock även fortsättningsvis att kunna dra av vissa räntekostnader enligt den s.k. tioprocentsregeln samt enligt den s.k. ventilen. Detta under förutsättning att såväl förvärv som den skuld som ligger till grund för ränteutgiften huvudsakligen är affärsmässigt motiverad. Dock begränsas avdragsmöjligheterna enligt den s.k. ventilen till räntemottagare som hör hemma inom Europeiska samarbetsområdet, eller under vissa villkor i en stat med vilken har ingått skatteavtal. ifrågasätter om avdragsmöjligheter inom en intressegemenskap ska få förekomma även i dessa fall. Regelverket är med sina särskilda regler, t.ex som 10-procentsregeln och såväl vanlig ventil som omvänd ventil, svåröverskådligt. Till det kommer hur affärsmässighet ska tolkas. En lagstiftning som helt enkelt inte medger ränteavdrag inom en intressegemenskap vore tydligare. Man kan också fråga sig varför avdragsmöjligheter enligt den s.k. ventilen ska vara tillåtna beroende på i vilket land räntemottagarna är belägna. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I granskning av skatteavtal med andra länder (RiR 2010:24) diskuteras bl.a. den så kallade tioårsregeln. Regeln infördes för att säkerställa svensk beskattning på realisationsvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Men eftersom det är bosättarlandet som har beskattningsrätten har tioårsregeln haft begränsad effekt. Detta problem är tänkt att kunna åtgärdas i samband med omförhandling av de bilaterala skatteavtalen. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Att omförhandla avtalen är ett tidskrävande arbete där man också riskerar att andra för fördelaktiga villkor ändras. Regeringen delade så sent som denna bedömning, men ansåg då att frågan måste beredas vidare. Finansminister svarade på en skriftlig fråga i ämnet, och menade att generella regler mot skatteläckage är något som kräver en noggrann analys, bl.a. av hur sådana regler förhåller sig till och skatteavtalen. Likaså hänvisar utskottet i sin behandling av förslaget till en noggrann analys och att det pågår ett beredningsarbete i . kan dock konstatera att andra länder, exempelvis våra nordiska grannar, och har infört en s.k. exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Vad som ovan anförs om att införa mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning bör som sin mening ge regeringen till känna. Förrförra mandatperioden medverkade till att krav på personalliggare infördes i frisör- och restaurangbranscherna. Det innebär att man ökat möjligheten att upptäcka förekomsten av svartarbete i dessa branscher. Erfarenheterna av reformen har varit mycket goda. beräknade att den nya lagstiftningen bara hade medfört att ca 4 000 tidigare svarta arbetstillfällen förvandlats till vita. Resultatet av reformen har alltså varit mycket gott. Det har visat sig att åtgärderna blivit ett bra verktyg för att pressa tillbaka den ekonomiska brottsligheten. Vi kan också konstatera att regeringens utredare (Ds 2009:43) föreslog att lagen om personalliggare skulle omfatta även bygg- och tvätteribranscherna. Det finns mycket starka skäl som talar för att kravet på personalliggare måste utökas till att omfatta fler branscher än . Bygg- och tvätteribranscherna är sådana, liksom branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, t.ex. städ- och flyttbranscherna. Det bör utredas i vilka branscher systemet är lämpligt att införa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen aviserar regeringen att man kommer att lägga fram en proposition om personalliggare i just tvätteribranschen. välkomnar detta, men menar att också byggbranschen ska omfattas. Vad som ovan anförs om att utöka kravet på personalliggare till att omfatta byggbranschen bör som sin mening ge regeringen till känna. I samband med att reformen med personalliggare infördes fick befogenhet att genom oanmälda besök kontrollera personalliggarna mot de faktiska förhållandena på arbetsplatsen. Kontrollerna har varit en förutsättning för att systemet ska fungera. ställs krav från flera håll på att även möjligheten att göra oanmälda arbetsplatsbesök måste utökas. instämmer i det som en naturlig följd av vårt krav ovan. För att intensifiera arbetet mot svartarbete och skattefusk bör möjlighet att göra oanmälda arbetsplatsbesök utökas till att omfatta fler branscher än . Vad som ovan anförs om utökade möjligheter till oanmälda arbetsplatsbesök bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3Skärp huvudentreprenörers ansvar för inbetalning av skatter En brist i dagens lagstiftning är att en huvudentreprenör inte kan hållas ansvarig för villkoren hos en underentreprenör, trots att denne kan göra stora vinster på att köpa en tjänst som uppenbart är för billig för att vara laglig. som själva följer både lagar och avtal kan med andra ord tämligen riskfritt sätta i system att anlita kriminella svartfirmor och tjäna in mellanskillnaden. Förutom att åsamka staten stora förluster genom obetalda skatter och avgifter, skapar den här typen av företag en parallell arbetsmarknad med villkor som är långt sämre än de som lagar och avtal föreskriver. Det sätter press på löner och arbetsvillkor också på den legala arbetsmarknaden och sätter konkurrensen ur spel i hela branscher. Därför behövs en nationell lagstiftning som reglerar huvudentreprenörernas ansvar för att skatter och sociala avgifter betalas in av de underentreprenörer de anlitar. En modell som har diskuterats är att införa ett entreprenadavdrag, dvs. att huvudentreprenören betalar in skatter och avgifter också för underentreprenörens anställda i samband med fakturering. Ett alternativt, förenklat förslag är att uppdragsgivaren håller inne sin betalning till dess att det anlitade företaget betalat skatter och avgifter. En lagstiftning som gör huvudentreprenörer ansvariga för att de underentreprenörer de anlitar betalar skatter och arbetsgivaravgifter för sina anställda bör därför utredas och genomföras. Vad som ovan anförs om att skärpa huvudentreprenörers ansvar för att de underentreprenörer de anlitar betalar skatter och arbetsgivaravgifter för sina anställda bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.4Individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter redovisar företag skatter och arbetsgivaravgifter i en klumpsumma . Det innebär att det inte går att direkt härleda vilka anställda som avses och inte heller hur många anställda som inbetalningen avser. Genom att koppla inbetalningarna till enskilda individer försvåras fusk och ohederlig hantering samt redovisning av skatter och avgifter. Den anställda kan på detta sätt också få möjlighet att kontrollera att hans/hennes skatter och avgifter betalas in på ett korrekt sätt. har drivit kravet om individuell redovisning av skatter och avgifter utan att få gehör från regeringen. Länge hänvisade utskottsmajoriteten till den kommande när man motiverade sitt avslag. presenterades utredningens slutbetänkande Månadsuppgifter snabbt och enkelt. Däri presenteras ett förslag med innebörden att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad. Ännu har vi dock inte sett något förslag från regeringens sida. menar att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag i enlighet med vad utredningen föreslår i den delen. Vid ett införande är det viktigt att ges nödvändiga resurser för att förberedelsearbetet ska kunna ske i så snabb takt som möjligt. Vad som anförs om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter bör som sin mening ge regeringen till känna. Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. beslutade att utreda förändringarna av näringsbegreppet. Utredningen ska titta på effekterna på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. står bakom beslutet, men anser oavsett utvärderingens resultat att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Vad som ovan anförs om flera uppdragstagare för att godkännas för F-skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk föreslår att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införs. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare som understiger en viss summa i debiterad skatt. Vad som ovan anförs om tidsbegränsad F-skatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Lagen om kassaregister började gälla och omfattar stora delar av kontantbranschen. Torg- och marknadshandeln är dock undantagen från kravet på kassaregister. Likaså finns i lagstiftningen ett undantag för företag med väldigt liten omfattning. föreslog i promemorian Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen att fler företag ska omfattas av skyldigheten att använda kassaregister. Det generella undantaget för torg- och marknadshandeln bör tas bort. föreslås det s.k. fribeloppet för de minsta företagen sänkas från fyra till två basbelopp, eller från till . Även med detta sänkta gränsvärde undantas de allra minsta företagen från plikten att använda kassaregister. Det föreslås också att utländska företag som saknar fast driftställe i ska använda kassaregister i samma utsträckning som gäller för svenska företag. Förslagen motiveras främst av att alla företagare ska konkurrera på lika villkor, men även för att minska det s.k. skattefelet. har specialgranskat 250 torg- och marknadshandlare, och upptäckt brister i bokföringen i nästan samtliga fall. I promemorian uppskattas den möjliga ökningen av skatteintäkterna till . delar bedömningar i frågan. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad föreslår om kassaregister för torg- och marknadshandeln. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.