mot · H002N400 · 2012-10-05 00:00:00 — I motionen presenteras de grönas syn på tillverkningsindustrin och dess viktiga roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Vi presenterar konkreta förslag som innebär att industrins konkurrenskraft kan öka som nya jobb skapas. Förslagen omfattar bland annat ökade investeringar i ny teknik, forskning och produktutveckling. Översiktligt presenteras också viktiga förslag kring infrastruktur, utbildning och energiförsörjning. tror att dialog med näringslivet är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft, kunna utvecklas och klara omställningen till ett hållbart samhälle. Förslagen i motionen är därför skapade utifrån den dialog med näringslivsföreträdare och fackliga företrädare som haft . Motionen behandlar inte företagarpolitik i sin helhet utan är koncentrerad kring specifika problem som berör industriföretag. 4.2Miljöteknik en drivkraft för nya jobb, nya företag och ekonomisk utveckling6 5Nya produkter som möter nya utmaningar innovation och produktutveckling7 5.2Upphandling för innovation och transformation8 5.3En ny grön innovationsfond9 5.4Demo nytt program för demonstrationsanläggningar10 5.5Forskning och utveckling i små och medelstora industriföretag10 6Ett litet, men rikt land kompetensförsörjning11 7Industrin kräver säker energitillgång11 7.1.1Fasa ut fossil energi och råvara ur industrin12 8Vägen till marknaden infrastruktur12 8.1.1Sjöfarten har stor potential till snabb klimatomställare13 8.1.2Godspott för järnvägsinvesteringar med inriktning på industri13 8.1.3Prioriterade forskningsområden för att bidra till en hållbar transportsektor14 8.1.4Bättre möjligheter för arbetspendling med tåg14 9Förbättrade möjligheter för nya gröna industriföretag att växa fram14 9.1Cleantech En ny riskkapitalfond14 10.2Halverad arbetsgivaravgift för nystartade, forskningsintensiva företag16 12Industridialog om hållbar utveckling17 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovationer och upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta en grön innovationsfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nytt program för demonstrationsanläggningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling i små och medelstora industriföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett program för att fasa ut användningen av fossil energi och råvara från industrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny riskkapitalfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konkurrenskraftig bolagsskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en industridialog om hållbar utveckling, konkurrenskraft och nya jobb. 1 Yrkande 7 hänvisat till TU. 2 Yrkande 8 hänvisat till SkU. Framtidens hållbara samhälle kräver ett hållbart näringsliv och därför en aktiv näringslivs- och industripolitik. Det är industrin tillsammans med tjänsteföretag som ska producera de varor och tjänster som ett grönt hållbart samhälle kräver.1 innehar flera stora svenska industriföretag en framskjuten position i arbetet för ett hållbart samhälle. Till exempel producerar svenska SKF kullager till nya vindkraftverk, utvecklar nya mer energisnåla fordon och bygger och utvecklar energieffektiva bostäder. Många små och medelstora industri- och tjänsteföretag ligger också långt framme vad det gäller att utveckla nya tekniker, tjänster och produkter för det hållbara samhället. Väldigt mycket återstår dock att göra för att det svenska näringslivet fullt ut ska ta tillvara den potential till nya jobb, produkter, metoder och företagande som omställningen till ett hållbart samhälle både kräver och erbjuder. Det som framförallt saknas är ett politiskt ledarskap och en samlad strategisk satsning för nya hållbara jobb i . Att industrin har en viktig roll för svensk ekonomi är oomstritt. I industrin arbetar av den svenska arbetskraften2 och tre fjärdedelar av de svenska exportinkomsterna genereras där, men industrierna är också beroende av samhället runt omkring. De behöver en kreativ miljö där människor trivs och dit arbetskraft med rätt kunskaper gärna flyttar. De behöver goda kommunikationer, attraktivt kulturutbud och fungerande samhällsservice för både sina anställda, sin råvaruförsörjning och distribution av sina produkter. De behöver underleverantörer som kan hjälpa dem att göra bästa möjliga produkt eller ge bästa möjliga tjänster. Andra viktiga förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv är ett stabilt makroekonomiskt klimat med en fungerande stabiliseringspolitik. Ett fungerande rättsväsen där marknadens aktörer har tilltro till ingångna avtal och en fungerande offentlig administration med låg grad av korruption. Som ett litet exportberoende land är svenska företag också mycket beroende av öppna marknader och fungerande och rättvis handel. För som industrination har också samverkan mellan politik och näringsliv varit en viktig framgångsfaktor. Offentlig upphandling har ofta drivit fram nya produkter och tjänster som sedan kunnat exporteras. Behoven av infrastruktur, kapital och utbildning har diskuterats mellan näringsliv, fackliga organisationer och offentligheten, vilket skapat välbehövlig samsyn och dynamik. har dock regeringen i oroväckande utsträckning ignorerat företagens behov och synpunkter på samhällsutvecklingen. Finansminister (M) har skällt på och kallat dem ett särintresse istället för att lyssna och ta till sig av deras erfarenheter, kunskaper och behov. Den mentaliteten hotar jobben, exportinkomsterna och till och med sammanhållningen i det svenska samhället. vill att både små, medelstora och stora företag ska få bättre möjligheter att utvecklas och växa. De allra minsta företagen, enpersonsföretagen, behöver bättre möjligheter att göra sina första anställningar och småföretag behöver stöd att utveckla innovationer och hjälp med investeringsvilligt kapital för att ta klivet till nästa nivå. behöver hjälp och stöd att bredda sig för att nå nya kunder och nya marknader och få igång eller konsolidera sin forsknings- och utvecklingsverksamhet. De största företagen behöver långsiktiga och pålitliga spelregler, konkurrenskraftiga skattevillkor och samarbeten med andra stora aktörer, exempelvis offentliga institutioner, för att kunna göra breda och massiva investeringar som både de och samhället gynnas av. En samlad grön politik för framtidens hållbara tillverkningsindustri bör därför stå på flera ben. behöver investeringar i innovation genom offentliga institutioner och smarta skatteincitament. Regelsystemen behöver vara enkla, långsiktiga och ställa träffsäkra och motiverade krav på företagen på områden som miljö, arbetsrätt och arbetsmiljö. De anställda i företagen behöver ha rätt kunskaper och kompetenser, med stora möjligheter att vidareutbilda och omutbilda sig, för både företagets, samhällets och sin egen skull. uppfattning är också att omställningen till ett grönt hållbart samhälle där företag kan växa och nya jobb skapas kräver mer av förståelse, samarbete och dialog och mindre av konflikt. Industri, tjänsteföretag och politiker måste dra åt samma håll och gemensamt hitta synergier. Med detta som grund vill vi utveckla som grönt industriland. har haft en unik position i världen som ett litet exportinriktat land med många stora världsledande företag. är och har varit mycket rikt på naturtillgångar och det har historiskt funnits stor tillgång till billig energi. Stor rörlighet över gränserna har också bidragit till utveckling och nyföretagande. Entreprenörer och redan etablerade företagare har inte sällan kommit till landet som invandrare. De människor som arbetat inom industrin har varit med och skapa det välstånd som gjort rikt. Världen förändras i snabb takt och stora utmaningar väntar runt hörnet. Den globala konkurrensen hårdnar och relativa fördelar gentemot andra länder minskar. I sig är detta inte negativt utan en effekt av att många nya länder tävlar på den globala marknaden. Den största utmaningen både för industrin och för det svenska och globala samhället kommer dock vara omställningen till ett hållbart samhälle. Produktion av varor, tjänster, energi, transporter, boende och allt annat som hör ett modernt samhälle till behöver ställas om och hålla sig inom de gränser som en hållbar global värld kräver. Utsläpp av växthusgas måste minska dramatiskt, vilket alla är överens om. Uttagen av ändliga naturresurser måste begränsas till hållbara nivåer. Förvaltning och nyttjande av ekosystem måste underställas hållbarhetskriterier, den globala vatten- och livsmedelsförsörjning måste säkras i alla led och på alla nivåer. Denna utmaning och omställning skapar stor potential för svenska företag att skapa nya grönare produkter och tjänster, blomstra, utvecklas och kunna nyanställa. Historiskt har svenska företag gynnats av en kraftfull och framsynt miljölagstiftning. För oss i är det naturligt att den gröna omställningen mot ett hållbart samhälle är en självklar utgångspunkt även för industrin. Svensk industri har även allt att vinna på att ligga i framkant av utvecklingen. Denna syn delas också av många av de svenska företagen, vilket våra samtal med dem visar. näringsliv och industriföretag är inget särintresse tvärt om utgör framsynta företag med goda produkter och samhällsengagemang en förutsättning för allas välfärd och sysselsättning. 4.2Miljöteknik en drivkraft för nya jobb, nya företag och ekonomisk utveckling Miljöteknik, ett samlingsbegrepp för tekniker som har betydelse för att minska miljöpåverkan är och kommer att vara en motor för både ett mer hållbart samhälle och industriell utveckling framåt. Definitionsmässigt innefattar miljöteknik åtgärder inom alla områden och kan beröra användare inom alla områden. Det är inte en egen bransch utan en sektor eller förhållningssätt som skär genom de flesta branscher och ska därför ses som en drivkraft för hela näringslivet. Miljövänligare teknik är vidare ett konkurrensmedel för etablerade företag, myndigheter och kommuner som gör att dessa kan tjäna pengar genom till exempel minskad resursanvändning, energieffektivisering och genom att tillfredsställa behov av hållbara lösningar inom befintliga företag och organisationer. För att fullt ut nyttja miljöteknik i nya och redan etablerade företag och ta tillvara hela dess utvecklingspotential behövs en långsiktig nationell politisk strategi för miljöteknik. Detta saknas i . Trots en tradition av att ligga lång framme i nyttjande av miljöteknik för att skapa drivkrafter för utveckling halkar just nu efter i utvecklingen. menar därför att det behövs en bred och väl utvecklad nationell strategi för miljöteknik. Den bör bland annat innehålla: behöver långsiktiga regler som sträcker sig över mandatperioderna och en aktiv och drivande miljöpolitik. Ett viktigt exempel är skattesystemet som långsiktigt måste driva på för en hållbar utveckling och att miljö- och klimatmålen nås. Även rollfördelningen mellan stat, kommun och landsting måste vara tydlig och långsiktig. har stor potential att generera företagande direkt från forsknings- och utvecklingsansatser inom akademi och näringsliv. Potentialen utnyttjas dock långt ifrån tillräckligt, och i förhållande till hur mycket medel som avsätts för forskning skapas alltför få livskraftiga företag.3 Verklig och potentiell efterfrågan på den nationella och internationella marknaden måste vägleda insatser för att överbrygga detta. Kompetensutveckling för hållbar utveckling har redan stor ackumulerad kompetens inom många områden inom hållbar utveckling, men den behöver vidmakthållas och utvecklas med riktade satsningar. Affärsmodeller måste utvecklas för att kunna hantera möjligheter på olika typer av marknader. Ett viktigt område att vidareutveckla är samarbetet mellan små och stora företag. Ett kontinuerligt och systematiserat analysarbete behövs också för att identifiera behov, möjligheter och drivkrafter på olika geografiska marknader och marknadssegment. har länge krävt en miljöteknikstrategi i enlighet med detta och av beredande presenterade regeringen också en sådan ansats.4 Tyvärr saknar den viktiga delar, är alltför kortsiktig och dessutom kraftigt underfinansierad. Inom ramen för den här motionen vill vi därför nedan presentera väsentliga komponenter till en väl utvecklad miljöteknikstrategi värd namnet. 5Nya produkter som möter nya utmaningar innovation och produktutveckling Nya tekniska lösningar, nya produkter och i många fall helt nya systemlösningar på till exempel transport, boende, produktion och konsumtion kommer att bli nödvändiga för att klara omställningen till ett grönt hållbar samhälle. Historiskt har framåtriktad miljölagstiftning, offentliga beställningar och upphandling varit viktiga drivkrafter för att ta fram ny teknik och nya lösningar på olika samhällsproblem. Detta tillsammans med stora offentliga satsningar på forskning och utveckling har skapat en grund som industriföretagen kunnat växa och utvecklas på. menar att denna tradition är väl värd att bygga vidare på men att det också behövs helt nya lösningar och åtgärder. I våra samtal med företagen har också tydligt behoven av ett uttalat statligt engagemang för stärkt innovationskraft och ökade investeringar i kunskapsdriven konkurrenskraft visat sig. Offentliga satsningar på forskning och utveckling är mycket viktiga för den industriella utvecklingen. I har traditionellt cirka en fjärdedel av de totala medlen för forskning kommit från det offentliga och tre fjärdedelar från näringslivet.5 Framför allt har de stora företagen själva satsat mycket. Vårt land har dock dragits med ett problem, som benämnts som den svenska paradoxen.6 trots stora satsningar på forskning och utveckling har ändå relativt få nya produkter, tjänster och företag kommit ut som resultat. En viktig slutsats är därför att det är minst lika viktigt hur forskningsmedlen de facto används som hur stora summor som avsätts. För att skapa större utväxling av forskningsmedel måste kopplingen mellan universitetsforskningen och utvecklingen av innovationer, produkter och tjänster bli väsentligt bättre. Det behövs ett tydligare incitament i resursfördelningen till lärosätena för att stimulera samverkan. Den så kallade tredje uppgiften, det vill säga universitetens och högskolornas uppgift att samverka med övriga samhället och föra ut sina resultat måste ge större utrymme och bättre utdelning vid tilldelning av resurser och meriter. Den industrinära forskningen måste också ges större vikt vid tilldelning av forskningsmedel. 5.2Upphandling för innovation och transformation Offentliga beställningar kan vara en extremt viktig drivkraft för innovationer och teknikutveckling. I har detta tidigare varit en mycket viktig faktor för nya produkter och tjänster men har kommit att spela en allt mindre viktig roll.7 Innovationsupphandlingar är upphandlingar där upphandlande myndighet beskriver sina behov på ett specifikt problem och erbjuder upphandling av en lösning på det problemet. Innovationsupphandling kan till exempel handla om upphandling av transformativa lösningar där existerande behov löses på helt nya och betydligt mer resurseffektiva sätt. Upphandlingsformen skiljer sig därmed från vanliga upphandlingar, där specifika system eller lösningar ofta är definierade i förväg. Innovationsupphandlingar blir därmed starkt innovationsdrivande både genom att de uppmuntrar till nya lösningar på befintliga problem och genom att lösningarna får möjlighet att prövas och utvecklas direkt i det sammanhang där behovet av lösningarna finns. föreligger dock oftast inget särskilt uppdrag för offentliga institutioner att erbjuda den här typen av upphandlingar, varför förfarandet är ovanligt. Rättsläget har också ansetts oklart, även om både och använder sig av liknande system. presenterade den statliga innovationsupphandlingsutredningen sitt förslag till näringsministern. Utredningen föreslår en ny lag om förkommersiell upphandling. Upphandlingen fungerar som ovan beskrivet, att myndigheter beskriver ett problem eller en möjlighet som de vill ha löst på bästa sätt, varpå olika företag får presentera sina förslag till lösningar. De företag som presenterar bäst förslag, alltid minst två stycken, får teckna kontrakt. Därmed inleds en trefasprocess med förstudie, framtagande av prototyp och i sista fasen en testserie med löpande utvärderingar. Efter den tredje fasen är förfarandet avslutat och en kommersiell upphandling enligt LOU8, LUF9 eller LOV10 tar vid. Innovationsupphandlingar skulle ge ett direkt och påtagligt tillskott till innovationsinvesteringarna i . Trots att gått sedan utredningen presenterades för regeringen har inget hänt. anser att en lagreglering, liknande den föreslagit skyndsamt, bör läggas fram till . Inom ramen för det arbetet bör också relevanta statliga myndigheter ges i uppdrag att arbeta med innovationsupphandlingar. Utbildning och information om den nya lagen bör också ges till kommuner, landsting och deras bolag. Vi föreslår också att avsätts för att stimulera försöksverksamhet med innovationsupphandling. Medlen ska användas för bland annat samarbetsprojekt mellan olika offentliga aktörer, metodutveckling och riskspridning. 5.3En ny grön innovationsfond För att skapa bättre förutsättningar för företag att utveckla nya hållbara produkter, tjänster, system och processer inom industrin föreslår att en grön innovationsfond skapas. Syfte med fonden är att stimulera forskning i svenska företag att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker eller systemlösningar som ökar konkurrenskraft, bidrar till hållbar utveckling och skapar nya jobb. Fonden ska ge bred tillgång till utvecklingsmedel för hela industrin. Vi ser stor potential för ökad industriexport, och innovationsfonden är ett medel för att utveckla gröna svenska exportframgångar. Investeringarna riktas mot produkter och tjänster som inom befintliga marknader eller system ska bidra till hållbara lösningar på sådant som transporter, boende, energiförsörjning, livsmedelsproduktion, materialåtervinning och kemikalieanvändning. förslag innebär att innovationsfonden ska stå för av kapitalet och det aktuella företaget för . Det innebär att en satsad miljon av staten skulle ge en totalsumma på till forskning och utveckling av nya hållbara produkter och tjänster. Medlen är reserverade för befintliga företag samt för företag som vill avknoppa verksamhet i nya bolag. Till innovationsfonden/programmet avsätts . 5.4Demo nytt program för demonstrationsanläggningar En av de saker såväl små som medelstora miljöteknikföretag pekar på som viktig utvecklingsfaktor är möjligheten till fler och nyare demonstrations- och referensanläggningar på hemmamarknaden. Med nya anläggningar utvecklar man ny teknik och visar potentiella kunder på exportmarknaden att man kan leverera och driva det man erbjuder. bedömer att en stark svensk satsning på fler och nyare demonstrations- och referensanläggningar är en av de mest angelägna insatserna för att stimulera svenska miljöteknikföretag och både växa och utvecklas. En sådan satsning har också goda effekter i hela kedjan från forskning till export och bidrar dessutom till en långsiktig ackumulering av kompetens, investeringar och referenser i : Vi föreslår att avsätts för programmet Demo . Utvecklingen av demonstrationsanläggning ska ske i samspel mellan det offentliga och privata. Företagen bör ha en kund som är med i utvecklingen av demonstrationsanläggningen. 5.5Forskning och utveckling i små och medelstora industriföretag Det finns ett stort behov av forskning och utveckling i små och medelstora industriföretag. Ett framgångsrikt arbete har skett på inom ramen för programmet Forska och väx som bidragit till forskning och utveckling i små- och medelstora företag med belopp och med en medfinansieringsgrad på . Inom Forska och väx har det också funnits medel för förstudier. har bedömt att programmet har stor potential att växa betydligt med bibehållen kvalitet. Vi föreslår att ett nytt program inrättas där erfarenheten från Forska och väx tas tillvara men där finansieringen blir mer långsiktig och volymmässigt större. Programmet föreslås uppgå till . 6Ett litet, men rikt land kompetensförsörjning anser att det är viktigt att underlätta för företagen att finna rätt utbildad arbetskraft. Ökat samarbete mellan industrier och lärosäten med mer praktik och mötesplatser för studenter och företag, att underlätta kompetensutveckling, ökat fokus på anställningsbarhet med hjälp till matchning, generellt stöd för rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknaden till exempel genom en fungerande arbetslöshetsförsäkring, är viktiga inslag. föreslår också att nya traineeplatser i näringslivet skapas. Genom traineeplatser ges unga en möjlighet att skaffa sig den erfarenhet och kunskap som i slutändan leder fram till ett jobb. Vi föreslår även kraftigt förbättrade möjligheter att läsa in och komplettera gymnasiebetyg och fler platser på folkhögskolor och komvux. För att bättre matcha de ungas kunskaper mot arbetsmarknadens efterfrågan föreslår vi att Arbetsförmedlingen ges större möjligheter att erbjuda korta arbetsmarknadsinriktade yrkesutbildningar som gör de unga anställningsbara. menar också att spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. 7Industrin kräver säker energitillgång Ett tryggt, stabilt och hållbart energisystem är en förutsättning för ett hållbart samhälle och svensk industri. Till exempel var 2010 åttonde största exportföretag, med en export men också en av landets enskilt största el-användare av totala elförbrukning.11 mål inom energipolitiken är att ställa om energisystemet så att det helt baseras på förnybara energikällor som används på ett hållbart sätt utan att det äventyrar svensk konkurrenskraft. menar därför att de förnybara energikällorna måste byggas ut snabbare och arbetet med att energieffektivisera kraftigt måste intensifieras. Vidare krävs det nytänkande och stora investeringar för att göra elnäten mer användarvänliga och anpassade till modern energiteknik.12 Ett argument mot förnybara energikällor som hörs allt oftare är att de inte kan stå för baslasten i ett energisystem, det vill säga den kontinuerliga produktion som behövs i ett energisystem. Anledningen skulle vara att de är otillförlitliga. Verkligheten är emellertid den rakt motsatta. Vindkraftverk och anläggningar för solenergi står mindre ofta still på grund av fel än både kärnreaktorer och fossildrivna kraftverk. När förnybara energikällor kopplas ihop i ett nät ökar tillförlitligheten jämfört med om systemet är beroende av ett fåtal reaktorer eller fossila kraftverk. ser svensk industri som en viktig och nödvändig aktör och medspelare i energiomställningen. 7.1.1Fasa ut fossil energi och råvara ur industrin Det finns mycket att vinna på att öka takten i utfasningen av den fossila energi och råvara som används i industrin. Mycket tyder på att kostnaden för fossila bränslen kommer att stiga , vilket kan ge ökade kostnader för svenska företag. används betydande mängder kol, olja och fossil gas i industriella processer och för uppvärmning av industrilokaler. För att stimulera övergången till miljövänligare energikällor vill vi inrätta ett nytt investeringsprogram hos , ett program för minskad oljeanvändning inom industrin (PFO). Genom programmet kan rådgivning och maximalt en tredjedel av företagens investeringskostnader för energisnål teknik finansieras. 8Vägen till marknaden infrastruktur Svensk basindustri står för av de svenska exportinkomsterna.13 Basindustrin exporterar stora volymer ut på världsmarknaderna. Stora delar av exporten transporteras på järnväg och på vatten.