ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub334 · 2012-09-21 00:00:00 — Integrera Sfi i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera sfi i arbetslivet. Befolkningen blir allt äldre, och kommer det att bli stor brist på vårdpersonal. kommer det att saknas 150 000 utbildade inom äldreomsorgen, enligt . Många anställda kommer att gå i pension, och intresset för gymnasiets omvårdnadsprogram är lågt. kommer många utbildade utländska medborgare till för att starta ett nytt liv. Men utan att kunna det svenska språket kan det vara svårt att komma in på arbetsmarknaden, som det behövs fler utbildade inom omvårdnadssektorn. Jag vill att regeringen ser över möjligheten att koppla svenskundervisningen till arbetslivet, för att på så sätt integrera individen i det svenska samhället och täcka en del av det kompetensglapp som redan finns inom svensk vård . Många av våra nyanlända svenskar har en annan syn på vård och omsorg, vilket är viktigt att ta vara på. Deras kompetens är otroligt viktig för omvårdnadssektorn. Det kan också vara svårt att genom den ordinarie sfi-utbildningen lära sig vårdsvenska, då det handlar om uttryck och fackspråk som vanligtvis inte lärs ut. Därför ber jag regeringen se över möjligheten att integrera sfi i arbetslivet och specifikt i omvårdnadssektorn där man kan se att behovet är stort.
mot · H002Ub335 · 2012-09-20 00:00:00 — Översyn av förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser. har ca 13 000 studenter och 500 anställda och har sin verksamhet i och . Högskolan verkar i ett område som är mycket industrialiserat med 10 globala industriföretag och 200 SME:er. På grund av lägst ingångsvärde fick lägst statliga forskningsresurser jämfört med alla jämförbara högskolor. Till dags datum får man endast av statliga forskningsmedel, vilket är av forskningsmedlen i som uppgår till 12,5 miljarder. Högskolan har dock kämpat hårt för att få in externa forskningsmedel, vilka uppgår till . För att komma i nivå med motsvarande högskolor bör forskningsstödet öka till . är världsledande i inbyggda system, exempelvis i mobiltelefoner, fordon, industrirobotar etc. Högskolan koncentrerar sig på att bli världsledande inom flera områden i samarbete med företagen i och . är känd för sina goda relationer med företagen, stora som små, i och .
mot · H002Ub340 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga hur fribeloppet kan avskaffas. Ungdomsarbetslösheten och framtida brist på kompetent arbetskraft är några av våra stora samhällsutmaningar. Trösklarna in på arbetsmarknaden för unga bör därför sänkas, och ett avskaffande av fribeloppet är ett viktigt steg på rätt väg. Fribeloppet innebär att studenten kan ha en viss inkomst under ett kalenderhalvår utan att dennes studiemedel minskas. Om studentens inkomst överstiger detta så kallade fribelopp reduceras studiemedlet. En student som kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar och därmed får en inkomst som överstiger fribeloppsgränsen blir återbetalningsskyldig till CSN. Studenten måste då betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. Alliansregeringen höjde fribeloppsgränsen , ligger den på per kalenderår. Men problemet kvarstår fortfarande att studenter tvekar inför att jobba extra och lov i rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Marginaleffekterna motverkar att fler studenter jobbar. Det finns också en risk att studenter hellre jobbar svart för att inkomsten på det sättet inte ska synliggöras, vilket då skulle kunna påverka studiemedlen. Svartjobb och hinder för regeringens arbetslinje måste motverkas. Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och därtill vill arbeta och lov ska uppmuntras att göra detta inte hindras. Bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb. Av det skälet bör all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det gör att studenten tidigare kan använda sina teoretiska kunskaper i praktiken och kan tjäna lite extra pengar. Även för arbetsgivarna är det en vinst i att studenter har arbetslivserfarenhet. Regeringen bör överväga hur och när fribeloppsgränsen för studenter kan avskaffas samt vad detta kostar, men även beräknas ge i ökade skatteintäkter genom att fler jobbar och att svarta inkomster kan komma att minska. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Ub341 · 2012-09-28 00:00:00 — Likabehandling av fristående och kommunala förskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra Skolinspektionen till tillsynsmyndighet för såväl kommunala som fristående förskolor i . När det gäller verksamheten i våra skolor är Skolinspektionen tillsynsmyndighet oavsett om det gäller fristående eller kommunala skolor. Detta är bra och ger en professionell och likvärdig bedömning av landets skolor. Med de nya muskler alliansregeringen dessutom gett Skolinspektionen finns det möjligheter att utöva en tillsyn som är värt namnet. Verksamheter som inte uppfyller den kvalitet som krävs måste åtgärda detta på ett sätt som inte tidigare var fallet. Tyvärr gäller inte detsamma för förskolorna. är kommunerna ansvariga för tillsynen av de fristående verksamheterna, medan Skolinspektionen ansvarar för de kommunala förskolorna. Det innebär att det saknas en likvärdighet när det gäller detta, och tyvärr finns det alldeles för många exempel på hur denna kommunala tillsyn brister. Det finns kommuner där man väljer att inte sköta sin tillsyn alls för man anser sig inte ha kompetensen och det finns kommuner där denna tillsyn är oerhört godtycklig och styrs av de lokala politikernas eller tjänstemännens (högst politiska) syn på fristående verksamhet. Det är av stor vikt att förskolorna behåller sin respektive särart och utvecklas i olika riktningar inom ramen för skollagen och läroplanen. Granskningen och kontrollen ska vara ett sätt för verksamheten att få ett kvitto på att man gör rätt och hjälp att rätta till om det brister. Skolinspektionen bör därför bli tillsynsmyndighet för både kommunala och fristående förskolor. Alliansregeringen har genomfört en mycket viktig reform genom att göra förskolan till en egen skolform och därmed det första steget i utbildningskedjan. Som en naturlig och logisk följd av detta bör en professionell tillsynsmyndighet verka fullt ut oavsett huvudman. Det viktiga är att vi kvalitetssäkrar den totala förskoleverksamheten och ger förutsättningar för likvärdighet för barn, föräldrar och personal oavsett om det handlar om en eller fristående förskola. Med anledning av ovanstående bör regeringen se över möjligheten att Skolinspektionen skall bli tillsynsmyndighet för både kommunala och fristående förskolor.
mot · H002Ub342 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa möjlighet för att få fram fler unga entreprenörer. Företagen är en viktig drivkraft för den ekonomiska tillväxten i . var ett rekordår för företagsamheten i då av svenskarna var företagsamma, vilket är den högsta noteringen någonsin.1 Det är färre yngre som ansvarar för företag av förklarliga skäl. Dock visar undersökningar 2 att ett tidigt inträde i företagandet ger värdefull erfarenhet som kan användas för framtida företagssatsningar. Det måste bli ett självklart val för unga att starta sitt eget företag, oavsett om man precis har slutat skolan, är arbetslös eller har en anställning. Men hindren för att bli företagare kan ibland uppfattas som för höga. ser flertalet på entreprenörskap, som startande och utveckling av nya företag, likväl som en viktig faktor för ekonomisk utveckling och även för tillkomsten av nya arbetstillfällen. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som att vara anställd, och denna värdering grundläggs till stor del i skolan. Därför måste skolan få i uppdrag att också utbilda i entreprenörskap. I yrkespraktik ska man inte bara lära sig yrket utan även få en inblick i företagandets villkor. Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor i rollen att få fler unga att testa på att driva företag. Konceptet UF-företagande fanns under /12 på över 590 gymnasieskolor i . Drygt 1 700 gymnasielärare arbetade med utbildningskonceptet, och över 20 000 gymnasieelever drev UF-företag. Sedan starten har ca 235 000 personer drivit UF-företag.3 Det är oerhört positiva siffror. Ung Företagsamhet kan visa eleverna vägen till framtidens jobb och företagande. Satsningar på Drivhuset på högskolor och universitet bör främjas. Drivhuset hjälper högskole- och universitetsstudenter att starta och driva företag. Även Innovationsbron och inkubatorer runt om i landet främjar entreprenörskap och lägger grunden för nya växande företag. Entreprenörskap är på frammarsch och alla gymnasieelever oavsett program bör få möjlighet att driva eget företag på gymnasiet. har fått i uppdrag att utveckla arbetet med entreprenörskap inom skola och högskola. Alliansregeringen satsar på entreprenörskap i skolan, och det är viktigt att fortsätta så att alla gymnasieelever som vill ska få möjligheten att driva UF-företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Ub343 · 2012-09-24 00:00:00 — Vårdutbildning med entreprenörskap och företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vårdutbildningar på högskolor och universitet med kurser i entreprenörskap och företagande. Fler privata företag inom hälso- och sjukvården har kunnat etablera sig i tack vare regeringens politik. Det är en positiv utveckling, både för patienter och för anställda. Den enskilde patienten som söker kontakt med sjukvården får tack vare fler företag ett ökat utbud och en ökad valfrihet. Dessutom får medarbetarna inom hälso- och sjukvården fler arbetsgivare att välja mellan. Det kommer att skapa en bättre arbetsmiljö även hos de traditionellt stora arbetsgivarna eftersom nya förebilder kommer att växa fram. Den nya utvecklingen innebär att befintliga utbildningar inom hälso- och sjukvården på universitet och högskolor behöver anpassas till de nya förutsättningarna. Ett viktigt inslag i utbildningen bör därför vara att studenterna får en systematisk insikt i entreprenörskap inom dessa utbildningar. Det talas fortfarande om landstingsutbildningar på vissa högskolor, men finns många olika arbetsgivare och dessutom goda möjligheter för nyutexaminerade att starta eget i småskalig verksamhet. Regeringen bör mot bakgrund av ovanstående se över möjligheten att ge i uppdrag att anpassa utbildningarna inom traditionella vårdyrken så att entreprenörskap och företagande blir naturliga inslag.
mot · H002Ub344 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samgående med ett universitet. har möjligheten att utvecklas till ett universitet. För att bli det skulle kunna inleda ett nära samarbete med ett universitet, exempelvis eller . En annan möjlig lösning är att i förlängningen skulle kunna bli en del av ett universitet. Det skulle förbättra för både studenter och personal och bidra till en högre kvalitet på utbildningarna. Studenter väljer ibland bort som förstahandsalternativ, men om det vore en del av ett universitet skulle det bli mer attraktivt att bo och studera i . Det finns även nackdelar med ett sådant förslag då ledningen skulle sitta på annan ort och möjligheterna till självbestämmande skulle gå förlorad i viss utsträckning. Men det som är viktigast för länet är att det bedrivs en utbildning av hög kvalitet i regionen som bidrar till länets och utveckling samt lockar till sig de bästa lärarna, forskarna och studenterna i . Det vore därför önskvärt med en översyn om ett framtida samarbete mellan och ett universitet.
mot · H002Ub345 · 2012-09-27 00:00:00 — Motion och fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge skolan större frihet för friskvård, öka elevernas valfrihet av fysisk aktivitet och se över ett ökat antal motionstimmar i skolan. Enligt en studie gjord av är av barnen i överviktiga och andelen barn med fetma ligger mellan . För några decennier sedan var det främst stillasittande medelålders personer som drabbades av övervikt och fetma, men väger vart fjärde barn i för mycket, vilket är oerhört allvarligt. Små barn fattar inte sina egna beslut utan präglas av hur deras föräldrar lever. Skolan måste därför ges större frihet och ansvar att påverka barn och unga att leva ett mer aktivt liv, präglat av hälsosamma matvanor och mycket motion. Alla har vi olika förutsättningar och olika fysiska förmåga. Elever borde ges valmöjligheten att själva välja vilka fysiska aktiviteter de vill genomföra. Vi kan på så sätt öka motivationen till fysisk aktivitet genom uppmuntran istället för tvång. Alla barn tycker inte det är roligt med redskapsgymnastik eller bollsporter, låt dem istället själva välja vad som motiverar dem utifrån aktiviteter som får dem att må bra. Det är viktigt att uppmuntra barnen och få dem att känna att det är roligt att röra på sig snarare än att känna ångest, eller tvivel på sin egna fysiska förmåga. Allt ansvar för fysisk aktivitet ska givetvis inte läggas på skolan. Men om vi inför fler motionstimmar i skolan kommer detta inte bara att påverka barn och ungdomar i deras unga år, det kommer även att ge avtryck i deras livsstil längre fram. Övervikt kan generera diabetes, hjärtinfarkt, barnlöshet, cancer och andra livshotande sjukdomar men det kan även leda till psykisk ohälsa, som exempelvis mobbing i skola och på arbetsplatsen samt dåligt självförtroende. Vi kan även på så sätt undvika onödiga samhällsproblem och diskriminering på ett tidigt stadium i kampen mot en av vår tids största folksjukdomar.
mot · H002Ub346 · 2012-09-27 00:00:00 — Mer privatekonomi i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att ytterligare integrera undervisning i privatekonomi inom ramen för gymnasieskolans befintliga läroplan. har tillgången på information kring såväl privatekonomiska förhållanden som samhällsekonomin i stort ökat markant. Både i dagspress, i televisionen och inte minst på internet finns det godare möjlighet än någonsin att göra sig en uppfattning om vilka ekonomiska samband och regler som gäller i samhället. Även om detta självklart är mycket glädjande finns det också mer mörka moln på himlen. Många svenskar, inte minst ungdomar, ökar sin skuldsättning genom dyra lån och krediter ofta till förhållandevis höga räntor och för att finansiera kortsiktig konsumtion. Inte minst de nya möjligheterna till lån via sms eller över internet har varit frestande för många ungdomar som kanske inte alltid satt sig in de privatekonomiska konsekvenserna över att ta dessa. Den ökade valfriheten kring försäkringar, el- och telefonavtal, olika sparformer och så vidare ställer också höga krav på privatekonomisk kunskap för att den enskilde skall kunna göra välinformerade och rationella val. Ett förslag som länge har diskuterats har varit att inrätta privatekonomi som ett särskilt skolämne. Detta har ofta fallit på, den i grunden positiva, viljan att prioritera stärka de befintliga kärnämnena i grundskola och gymnasium. Istället har man i den läroplan för gymnasieskolan som börjat gälla tagit med skrivningar om privatekonomi framförallt inom ramen för de obligatoriska kurserna i samhällskunskap. Det är ännu för tidigt att utvärdera vad den nya läroplanen får för praktisk effekt i undervisningen, och det finns fortfarande fler ämnen som exempelvis matematik och hemkunskap som man i högre grad kan dra nytta av för att öka kunskaperna i privatekonomi. Det kan också vara värt att ta upp dessa frågor redan i högre stadium då många ungdomar tar privatekonomiska beslut redan som tonåringar.
mot · H002Ub347 · 2012-09-28 00:00:00 — Större möjligheter för kommuner att påverka etableringen av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommunerna större möjligheter att påverka etableringen av friskolor. Alla skolor ska vara bra skolor, och alla barn och ungdomar ska få en god och likvärdig utbildning. Vi betalar skolan tillsammans för att alla unga ska få del av samma höga utbildningskvalitet. Skolan syftar till att ge alla barn och ungdomar goda kunskaper utifrån en gemensam värdegrund med gemensamma mål. Det är värdefullt att barn och föräldrar har möjlighet att välja bland alternativa pedagogiska inriktningar, och där är friskolorna ett komplement. Mångfalden måste dock vara förenlig med ett nationellt och kommunalt ansvar för en sammanhållen och likvärdig skola, där kvaliteten kan garanteras och insynen kan säkerställas. Tyvärr har det som var tänkt som ett komplement till den kommunala skolan blivit en fri etablering. En fri etablering av friskolor gagnar inte eleverna och den gagnar inte skattebetalarna. Oavsett vilken skola föräldrarna eller eleverna väljer finns kommunens ansvar för att alla elever i kommunen får en bra skolgång kvar i grunden. Kommunen kan inte frånhända sig detta, och kommunen har att se till varje elevs bästa. Kommunerna behöver därför ges ett större inflytande över etableringen av friskolor än vad de har . Det är Skolinspektionen som prövar och godkänner en friskola. Vi vill införa ett obligatoriskt samråd mellan kommunen och huvudmannen när en fristående skola vill etablera sig. Samrådet ska vara djupgående. Nationella riktlinjer för form och innehåll i ett samarbetsavtal ska finnas. Om någon part i undantagsfall behöver anmäla en avvikande uppfattning ska den nationella nivån träda in som oberoende tredje part. ska etableringen skjutas upp. I sådana undantagsfall ska kommunens samlade ansvar för alla barns och ungdomars utbildning tillmätas en avgörande betydelse. Ett samarbetsavtal ska finnas innan skolan får starta. Utgångspunkten ska vara elevens rätt till en utbildning av hög kvalitet och det gemensamma ansvar som alla aktörer, offentliga som privata, har för detta. Av samrådet ska framgå och var i kommunen en etablering är mest lämplig. För redan etablerade friskolor ska samma insyn, granskning och kvalitetskrav gälla som för alla andra skolor. Samarbetsavtal ska upprättas även med dem. Reglerna behöver ändras så att kommunerna ges större möjligheter att påverka etableringen av friskolor.
mot · H002Ub354 · 2012-09-24 00:00:00 — Minska antalet elever i klasserna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att minska antalet elever i klasserna i skolor där en betydande andel av eleverna inte går vidare till gymnasiet på grund av icke godkända betyg. Det är viktigt att alla barn, oavsett barnets förutsättningar, föräldrarnas utbildning eller inkomst, ska ha rätt att utvecklas och nå kunskapsmålen. Skolans sätt att fungera har avgörande betydelse för om eleverna når målen eller inte. Om inte skolan lyckas i sitt uppdrag slår den sociala bakgrunden igenom. Därför måste alla skolor vara bra skolor. är det omkring 30 elever i varje klass. Det är stora klasser om det är många elever som behöver mycket hjälp. Det kan vara elever som har invandrat till och inte hunnit i kapp sina jämnåriga rent kunskapsmässigt, har ett annat modersmål, är sent utvecklade eller helt enkelt behöver extra mycket stöd och hjälp för att klara skolan. I dessa klasser är det svårt för lärarna att hinna med att hjälpa alla. Arbetsmiljön blir stressig och en känsla av att inte räcka till är påfrestande för läraren. Eleverna får heller inte den hjälp de skulle behöva för att få godkända betyg. Resultatet blir att eleverna inte får gå vidare till gymnasiet och lärarna går på knäna. Därför bör man se över möjligheterna att minska antalet elever i klasserna i skolor där en betydande andel av eleverna inte kan gå vidare till gymnasiet på grund av icke godkända betyg. Arhe Hamednaca (S)
mot · H002Ub360 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Ofta är högskoleutbildningar längre än ett budgetår vilket ställer krav på en långsiktig planering. måste få bättre planeringsförutsättningar när det gäller ekonomi och utbildningsplatser. Det är mindre årskullar som går ut gymnasieskolan som det är mycket stor ungdomsarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten kan minskas genom en satsning på de regionala högskolorna. Arbetsmarknaden behöver sjuksköterskor och ingenjörer, och det är viktigt att staten hjälper till när utsatta regioner hotas av massarbetslöshet. ligger i en utsatt region vilket medför att en satsning vore rimlig för att möta de regionala problem som finns. Dessutom kommer det livslånga lärandet att spela en allt större roll för att möte de krav som framtidens arbetsmarknad ställer. Behovet av kompetensutveckling är tydligt och senaste rapport om studenternas studiemönster visar att av tidigare studenter återvänder för påbyggnad. Regeringen bör genomföra en översyn för att se vilka möjligheter som finns för att de mindre högskolorna ska få väsentligt större andel av forskningsanslagen .
mot · H002Ub361 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning och ökad trafiksäkerhet i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Trafiken intensifieras oavsett om man åker bil, cyklar eller går. Också många bostadsområden får ökad biltrafik. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Barn i måste få goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därmed inte i kontakt med trafiken. Därmed får de en tryggare väg till skolan, men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Statistiken visar att antalet singelolyckor ökar. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i all annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Polisen som borde vara en naturlig aktör och resurs i detta arbete har inga resurser för att medverka i skolans trafikundervisning, vilket borde ses över. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även trafiksäkerheten kring skolorna tas upp. i (S)