mot · H002Fi250 · 2012-10-04 00:00:00 — Genom att skapa förutsättningar för en ekologiskt hållbar energiproduktion och genom att energieffektivisera kan ny teknik för export till utlandet främjas och sysselsättningen stimuleras. Genom vårt upprustningsprogram för det befintliga bostadsbeståndet skapas förutsättningar för en bättre boendemiljö och en minskad energianvändning. Kommunerna får genom vårt klimatprogram utrymme för nödvändiga investeringar i utsläppsminskningar som skapar jobb och ökar sysselsättningen. behöver en ny bostadspolitik. Alla människor, inte bara de med särskilt goda ekonomiska förutsättningar, ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Hyresrätten är därför av en särskilt viktig betydelse. Alla billiga hyresrätter behövs. De ska inte dras undan hyresmarknaden genom ombildningar till bostadsrätter. Ca 250 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 160 000 bostäder. vill möta bostadsbristen genom ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion och upprustning av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 bostäder varav en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill därför utforma ett statligt stöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter till rimliga priser och med låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter omfattas av stödet. För att komma till rätta med den akuta bostadsbristen avsätter vi därutöver medel för ombyggnadsstöd för att göra om befintliga kontorslokaler m.m. till hyresrätter. vill upprusta det befintliga bostadsbeståndet för dagens och framtidens behov. Vi bedömer att 60 000 bostäder kan upprustas och renoveras energieffektivt med våra förslag. är ca 300 000 av lägenheterna i det s.k. miljonprogrammet inom allmännyttan i upprustningsbehov. Vi vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. Vi vill införa ett nytt upprustningsprogram till flerfamiljshus. Dagens ROT-avdrag för villor och bostadsrätter vill vi tidsbestämma så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2013. I ett läge där byggkonjunkturen nu viker menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. är det att styra om subventionerna till att bygga bort bostadsbristen och renovera miljonprogrammen. Därför föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2013. 2014 avskaffas ROT-avdraget helt. Vi vill också införa ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler. Stödet är riktat till att påbörja och tidigarelägga underhåll och investeringar i välfärdslokaler som skolor, förskolor eller äldreboenden i eller landstingsägd regi, med krav på minskad energiförbrukning. Det är hög tid att hela samhället görs tillgängligt för alla medborgare. Bristande tillgänglighet ska skrivas in i diskrimineringslagstiftningen och resurser satsas på att bygga bort hinder i offentliga miljöer. Vi vill därför införa ett särskilt tillgänglighetsstöd med syfte att bygga bort hinder i offentliga och kommersiella lokaler. Vi vill också inrätta ett hissbidrag i en sådan tillgänglighetssatsning. Vi gör även en tillfällig satsning på tillgänglighetskonsulter som ska arbeta med informations- och inspektionsarbete samt ge handfasta råd till arbetsgivare om hur man når målen om skälig tillgänglighetsnivå på arbetsplatser. Totalt uppgår våra byggsatsningar till samma nivå som regeringen. Men vår bedömning är att antalet arbetstillfällen borde bli fler eftersom produktionen framför allt sker genom offentliga beställningar. Tabell 1 Investeringar i byggsektorn 5.2.2Energiomställning och satsningar på grön teknik ser två stora områden där staten kan bidra till en kraftfull utveckling av grön framtidsteknik. Det första området rör uppbyggandet av en svensk vindkraftsbransch. Vindkraftsbranschen befinner sig i en stark utvecklingsfas och globalt kommer uppskattningsvis 8 000 miljarder att investeras i vindkraft . I växte vindkraften . I finns också ledande underleverantörer som ABB och SKF. Vi vill skapa gynnsamma förutsättningar för den svenska vindkraftsbranschen genom att starta ett branschprogram där staten, akademier, kommuner, näringen och facket ingår. I programmet ska ingå sådant som ett långsiktigt stöd för utveckling av havsbaserad vindkraft. Vindpilotstödet ska förstärkas, överföringskapaciteten för förnybar energi byggas ut, skatteregler ska stimulera vindkraftskooperativ, nettodebitering införas för små producenter och tillståndsgivningen snabbas på. Den absolut mest avgörande frågan är dock ett utökande av elcertifikaten, annars kommer utbyggnaden att avstanna. föreslår en utvidgning till . Den globala marknaden för solenergi växer kraftigt och 2011 var solceller, räknat i effekt, det elproduktionsslag som växte snabbast i . Priserna på solceller har rasat och solel har blivit en av de snabbast växande energikällorna i världen. I ersätter man kärnkraften med ren el från sol och vind samt genom energieffektivisering. I tiodubblades solelen mellan 2006 och . har ett avancerat kunnande inom solceller, termisk solkraft och solvärme, men vi har inte byggt ut solenergin eller utnyttjat exportmöjligheterna. Med gynnsamma förutsättningar bedömer branschorganisationen att solenergin kan generera hela till 2020, vilket skulle ge såväl jobb som exportintäkter. saknas en målinriktad politik för solenergibranschen i . För att förutsättningarna ska bli de rätta föreslår vi att kärnkraften avvecklas och en politisk målsättning om förnybar energi sätts till . Till det sätter vi ett planeringsmål om solel och solvärme (el och värme) till 2020. För att detta ska bli verklighet avsätter vi medel till investeringsstöd för solceller och ett stöd till solvärme samt föreslår nettodebitering; den som producerar förnybar energi ska kunna tanka ut den på nätet. Vi avsätter också medel till ökad energiforskning. Särskilt viktiga är här områden som smarta nät, energilagring och solenergi. ser framöver även stor potential för ekonomiska och miljömässiga vinster genom skärpta nationella målsättningar och styrmedel för energieffektivisering i . Vi vill även att lokala aktörer ska ges ökat stöd för satsningar i bl.a. grön teknik. Vi föreslår t.ex. ett brett spektrum av energieffektiviseringsåtgärder inom bostadssektorn som leder till en radikalt minskad energianvändning och många nya jobb inom denna sektor. Genom att dessutom inrätta ett helt nytt klimatprogram för kommuner, landsting och företag kan lokala åtgärder för utsläppsminskningar stimuleras. Klimatprogrammet ska kunna användas till utbyggnad av biogas, installation av fjärrvärme, övergång till biobränslen och energieffektivisering. statliga programstöd har varit populära och har ansökningarna överstigit den avsatta summan och viktiga spridningseffekter och erfarenheter har vunnits. Dessa framgångsrika erfarenheter vill vi ta tillvara. En sammanställning av våra förslag till investeringar i energiomställning återfinns i tabellen nedan. Tabell 2 Investeringar i energiomställning Investeringsprogram biobränsle, elladdningar 5.2.3Investeringar i kollektivtrafik och infrastruktur är i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl måste genomföra ett systemskifte inom infrastrukturen. Vi måste genomföra en rad åtgärder och investeringar inom järnvägen och kollektivtrafiken för att förbättra transporterna och minska miljöpåverkan. har tågkaoset varit förödande och människor har fått vänta i kyla och vind och försenats till arbete och studier. Även företag och godstransporter har drabbats hårt. menar att den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa sådana förutsättningar att människor kan färdas med hållbara transporter och att fler företag kan frakta sina varor med en godstrafik som minimerar utsläppen och ger svensk industri ökad konkurrenskraft med snabba, leveranssäkra transporter. Regeringen har genomfört en tillfällig anslagshöjning för underhåll inom järnvägen. välkomnar denna underhållssatsning som också är en bra investering för att skapa nya jobb. Men järnvägens problem är större än så och då räcker det inte att tillfälligt anslå mer pengar. Dessa tillfälliga nivåhöjningar bör permanentas och nivån höjas. vill minska förseningar för gods och människor genom att kraftigt öka kapaciteten på järnvägen. Därför vill vi ha en kontinuerlig höjning av banunderhållet, upprustning av de lågtrafikerade banorna och ökade investeringar i nya järnvägar. En viktig förutsättning för att gynna investeringar är att budgetlagen ändras så att lånefinansiering utgör huvudprincipen för finansiering av infrastruktur. För investeringar i närtid krävs ett särskilt fokus på att bygga bort flaskhalsar. För att öka godskapaciteten krävs i första hand ett ökat underhåll och fler spår. Men det är även nödvändigt att kapillärspår och godsspår behålls och ansluts till de större banorna och att det byggs nya godsspår till hamnar, företagsområden och kombiterminaler. Vi ser även ett ökat behov av hållbara malmtransporter för den kraftigt expanderande gruvnäringen i norra och Bergslagen och för godstransporter på räls för skogsnäringen. välkomnar regeringens satsning på men anser att medel redan nu bör avsättas till förberedelser för järnväg mellan och . SJ måste få tydliga samhällsmål, och Jernhusens fastigheter bör överföras till . Avregleringar och privatiseringar inom järnvägen måste ersättas med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. bör därför återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill att andelen resor med kollektivtrafiken fördubblas . Trafikpolitiken ska se till att alla har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter. Då krävs en väl utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla, både i storstäderna och på landsbygden. Detta kommer inte minst att kräva kraftfulla åtgärder för att motverka den trängsel och kapacitetsbrist som råder i kollektivtrafiken i . Kollektivtrafik, särskilt spårburen, är miljövänlig och trafiksäker. vill se en satsning på utbyggd tunnelbana i . Detta kräver statliga finansiella medel då lokal spårtrafik i våra storstäder i hög grad är ett nationellt intresse. Fokusering på en ökad andel resande med kollektivtrafik och cykel förutsätter en ökad statlig finansiering för detta ändamål till kommuner och regioner. trädde den nya lagen om en avreglerad kollektivtrafik i kraft. kritik mot avregleringen kvarstår. Avregleringen försvårar möjligheten att öka andelen kollektivresande, eftersom priser och utbud kan försämras. Det finns dessutom inga internationella exempel som stöder regeringens ideologiska ståndpunkt att en avreglerad kollektivtrafik skulle ge de effekter som hävdats, dvs. fler aktörer, ett ökat trafikutbud och lägre priser. Avslutningsvis krävs framtida investeringar i höghastighetsbanor och högre banhastigheter. Om tåget ska kunna konkurrera med flyget krävs avsevärt kortare restider längs de stora stråken. har förslag på högre hastigheter längs t.ex. Ostkustbanan, Dalabanan och och på byggande av Norrbotniabanan. Vi vill även bygga höghastighetsbanor som skulle skapa attraktiva resmöjligheter för långväga resenärer som invånarnas regionala tillgänglighet till arbetsplatser och utbildning skulle förbättras. En sammanställning av våra förslag till investeringar i järnväg och kollektivtrafik återfinns i tabellen nedan. Tabell 2 Investeringar järnväg och kollektivtrafik Avvikelse mot regeringen, behöver snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen utgör både hot och möjligheter. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassade arbetssätt. har i flera omgångar haft olika bransch- och samverkansprogram tillsammans med näringslivet och andra aktörer. Utvärderingar har visat att flera av dessa program nått bra resultat. har startat upp särskilda Strategiska innovationsprogram. Vi föreslår att de strategiska innovationsprogrammen inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: i) klimatutmaningen (miljö och energi), ii) den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och iii) globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. I vår budget anslår vi för detta ändamål. Vidare avsätter vi för att stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Stödet ska avse högst av företagets kostnader för forskning och utveckling upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. vill också stärka industriforskningsinstitutens verksamhet, särskilt med inriktning mot miljöteknik och innovation. Deras arbete med demonstrationsanläggningar och testbäddar bör utvecklas. I vår budget förstärker vi statens finansiering av industriforskningsinstituten med . För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. I finns det såväl privata som offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital utan det som framförallt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Vi föreslår därför att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. På landsbygden kan dock kapitalförsörjningen vara problematisk, inte minst för många mindre företag. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. För att stärka sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet föreslår vi att s.k. egenkapitalbevis införs enligt norsk modell. Vidare bör AP-fondernas placeringsregler ändras. styrs AP-fondernas placeringar av kortsiktiga avkastningsmål. Dessa bör ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. För mindre företag kan sjuklöneansvaret ofta vara betungande. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till stora problem i de enskilda företagen, exempelvis i form av avbrott i verksamheten. Vi föreslår därför att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. Företag med upp till 10 anställda ska alltså omfattas fullt ut, medan en avtrappning sker i företag med 1115 anställda. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekterna på arbetsmarknaden minskar. Klimatförändringarna är mer omfattande och sker i en snabbare takt än vad man har beräknat. vill att ska tillhöra de ledande länderna i världen vad gäller klimatomställning. borde verka för att världen enas om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 miljondelar (ppm). Detta medför att både och EU måste skärpa sina utsläppsmål. miljö- och klimatpolitik måste också hålla sig inom ett rättvist miljöutrymme, dvs. den mängd resurser som vi kan använda utan att tvinga andra människor att använda sig av en mindre mängd resurser. Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner eller länder. Våra förslag för att lösa klimat- och miljöproblemen handlar om att de som släpper ut mer ska ta ett större ansvar, såväl i som internationellt. I ett läge av ökade globala utsläpp och kraftiga förändringar i ekosystemen krävs storsatsningar på miljön och åtgärder för att minska utsläppen av fossila växthusgaser. Vi är därför djupt oroade över regeringens stora nedskärningar av miljö- och klimatbudgeten. Vår politik handlar om att minska utsläppen av fossila växthusgaser i med till 2020 samt att utsläppen ska minska till 2050 i förhållande till nivå. Trots att det är den rika världen som står för den största delen av utsläppen är det de fattiga som drabbas hårdast. vill därför ha ett separat klimatbistånd. Det ska bestå av nya tillförda medel. Arbetet med att möta och förebygga klimatförändringarna får aldrig ske på bekostnad av insatser för minskad fattigdom. Drygt en tredjedel av regeringens utsläppsminskningar av växthusgaser uppnås genom uppköp av billiga utsläppskrediter i fattiga länder, s.k. Clean Development Mechanism-projekt. På så sätt köper sig regeringen sig fri från vårt historiska klimatansvar. vill att alla utsläppsminskningar ska göras genom omfattande investeringar på hemmaplan i . Därför föreslår vi en klimatsatsning som syftar till att skynda på klimatomställningen i . Det behövs dessutom en klimatfinansiering inom ramen för FN:s klimatförhandlingar om en efterföljare till Kyotoprotokollet. satsar 20132015 i klimatbistånd och klimatfinansiering. Genom dessa satsningar kan återupprätta sin trovärdighet i de internationella klimatförhandlingarna och verka för att en hållbar överenskommelse snart kommer till stånd. Detta finansieras bl.a. genom att vi låter intäkter från EU:s utsläppshandel oavkortat gå till klimatbistånd och ett nytt utvidgat klimatprogram. Klimatförändringarna och utarmningen av våra ekosystem är våra största miljöutmaningar. 2010 enades världens länder på toppmötet om biologisk mångfald i om att vidta kraftfulla åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden och världens ekosystem. Man slog fast målet att skydda av land- och vattenområden samt av kust- och områden. För att uppnå detta åtagande måste kraftigt öka tempot för bevarande av vår biologiska mångfald. anslår därför mer än regeringen till skydd av värdefull natur 20132015. 5.3Investeringar i jobb och kvalitet i välfärden 5.3.1Generell välfärd fri från kommersiella intressen I ett rikt land som bör alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på ett antal sociala tjänster som sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg m.m. Dessa tjänster ska fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. I en väl utbyggd välfärdsstat justeras en del av kapitalismens och könsmaktsordningens orättvisor. Regeringens nedskärningspolitik har urholkat välfärden, vilket har lett till såväl försämringar av kvalitet och arbetsvillkor som ökade klyftor. Den som har råd kan betala för t.ex. bättre vård eller för att gå före i kön. Människor med mindre resurser, även om de har större behov, får då stå tillbaka och vänta ännu längre på sin tur. Den gemensamma välfärden riskerar också att undergrävas av den ökade marknaden för privata försäkringar. Försämrade ersättningsnivåer i socialförsäkringarna, och inte minst de låga taken, gör att människor som har råd väljer att teckna privata försäkringar mot inkomstbortfall. Ju fler som tar en egen försäkring desto färre är beredda att hjälpa till att betala för den gemensamma skattefinansierade välfärden. Privata försäkringar skapar ojämlikhet och sätter inkomstbortfallsprincipen ur spel. Inkomstbortfallsprincipen handlar om att i stort sett alla, inte bara de fattigaste, ska omfattas av systemet. Härigenom skapas en solidaritet även hos samhällets mellanskikt. Ju fler som är med och betalar för välfärden, desto större resurser kommer samhället ha att omfördela och att garantera inkomstbortfallet. Den borgerliga regeringens politik har uppmuntrat riskkapitalbolag och andra vinstdrivande aktörer att för en billig penning köpa upp det som tidigare ägdes gemensamt. Det finns goda möjligheter för privata företag att plocka ut stora vinster ur skattefinansierad vård, omsorg och utbildning i . menar att utbildning, vård och omsorg är en rättighet och en del av vår gemensamma välfärd, inte en marknad för privata bolag. Därför ska de skattepengar som avsätts gå till verksamheten för att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster. För att utveckla välfärden behövs stora satsningar på mer personal och stärkta arbetslöshets- och socialförsäkringar. vill därför fördela mer resurser till den gemensamt finansierade sektorn. Dessa satsningar kommer att öka kvaliteten inom den offentliga sektorn samt stärka människors ekonomi och sociala situation. De bidrar dessutom till fler jobb, ökad sysselsättning och högre skatteintäkter. För att alla ska vilja bidra till välfärden genom skatter och avgifter behövs dessutom höjda ersättningsnivåer i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen så att fler får en ersättning som baseras på deras inkomst. Den kommunala sysselsättningen har utvecklats mycket svagt . Enligt beräkningar har den kommunfinansierade sysselsättningen minskat med 27 000 personer (jämför avsnitt 4.3.9). I och med att befolkningen har ökat med ca 300 000 personer har detta resulterat i minskad personaltäthet och försämrad kvalitet på en rad områden. Behoven av fler anställda och ökade resurser till kommuner och landsting är med andra ord stort. I denna motion avsätter vi betydande medel till kommunsektorn. I statsbudgeten är de generella statsbidragen till kommunerna nominellt oförändrade om inte regeringen fattar beslut om något annat. Detta innebär att värdet av statsbidragen urholkas i takt med kommunernas pris- och löneökningar. Det nuvarande systemet försvårar också kommunernas långsiktiga planering. föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunerna värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneförändringar. Denna reform beräknas kosta ca . Därutöver tillför vi kommunerna resurser genom en rad olika riktade satsningar. Här redogör vi för några av dessa. Vi avsätter till en särskild satsning för att öka bemanningen och kvaliteten inom äldreomsorgen. Vi anslår också till ett treårigt investeringsstöd till kommunsektorn. Stödet kan som mest uppgå till av investeringskostnaden och ska omfatta en investering som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjuten. Investeringsstödet ska kunna användas för att rusta upp olika typer av offentliga lokaler, men också för investeringar i kommunernas försörjning av el, vatten och fjärrvärme. Stödet ska särskilt gå till miljö- och energieffektiviseringar. Vi vill också se en ökad tillgänglighet i offentliga lokaler genom att bygga bort hinder och föreslår därför ett stöd för anpassning av äldre byggnader. Inom sjukvården vill vi bl.a. införa en vårdplatsgaranti. För detta ändamål avsätter vi som vi bedömer kommer att räcka till 1 000 nya vårdplatser. Därtill genomför vi en rad insatser för att förbättra skolan.