mot · H002U306 · 2012-10-05 00:00:00 — ska kritisera brott mot mänskliga rättigheter och ett alltmer auktoritärt styre men lägga kraft på att skapa ömsesidigt förtroende genom konkret samarbete, ökad handel och ökade kontakter med . Ytterligare en oroande utveckling är den hårdnande ryska politiken gentemot dess grannländer. Kriget i var ett försök att rita om de gränser som förhandlades fram efter . EU måste villkora samarbetet med . vilja att bidra till lösningar av de frusna konflikterna i vårt närområde måste vara avgörande för hur djupt samarbetet mellan och kan bli. För att stärka vår egen säkerhet måste vi kombinera tydliga reaktioner mot oacceptabla delar av den ryska politiken med en vilja att engagera landet i ett djupare samarbete på olika samhällsområden för att bidra till en mer demokratisk utveckling. Ingen vinner på att demonisera eller isolera . EU måste finna en mer samordnad politik gentemot , inte minst energipolitiskt. som unionen står upp för de värderingar man vill att ska leva upp till måste man också arbeta för att föra närmare europeiska strukturer. Det är av stor vikt också för att dess grannar får en positiv ekonomisk och demokratisk utveckling. EU måste bli bättre på att stimulera grannländerna att utvecklas i en demokratisk riktning. EU måste bli aktivare att med alla sina politiska verktyg visa att EU är engagerat för att hjälpa länder till ekonomisk utveckling, välfärd och demokrati. Det är lika viktigt att EU tar problemen med bristen på demokrati och mänskliga rättigheter i på allvar som att inte isoleras. I och med och medlemskap kommer området runt att än mer vara i fokus för unionens utrikespolitik. Regeringen bör utarbeta en Svartahavsstrategi för att bidra till unionens arbete i området. Den frusna konflikten med om Transnistrien hämmar den ekonomiska utvecklingen i , ett av fattigaste länder, och hindrar landets närmande till EU. är en stor biståndsgivare till med . går biståndet till största delen till projekt inom jordbruket, infrastrukturen och den sociala sektorn. behöver bland annat ge stöd till att stärka den moldaviska administrationens kapacitet i dess relation till Europeiska unionen. Administrationen är av naturliga skäl svag. behöver därför hjälpa moldaverna på ett liknande sätt som vi hjälpte de baltiska länderna att stärka sin kapacitet. bör vara pådrivande inom EU gällande arbetet hur EU:s relation till ska utvecklas och hur EU bäst kan stödja suveränitet och demokratisering. skedde positiva steg men tyvärr har det vänt . Den socialdemokratiske partiledaren släpptes efter intensiv medling ur fängelset men därefter har tyvärr fängelserna på nytt fyllts av partiledare och olika personer som har engagerat sig för en demokratisk utveckling av . finns politiska fångar sedan det hårt kritiserade presidentvalet , bland dem socialdemokraten . Reseförbud och sanktioner mot och hans närmaste krets är motiverade åtgärder. Den stora utmaningen är emellertid att möjliggöra för den vitryska befolkningen att närma sig och den vägen så demokratiska frön i det vitryska samhället. EU:s visumpolitik är kontraproduktiv. Med krångliga regler och höga avgifter är det färre vitryssar som reser över gränserna . bör avskaffa viseringsavgifterna för medborgare i de länder som ingår i Östliga partnerskapet. Vitryssarna känner sig inte bara innestängda av regimen, de känner sig också utestängda av EU. Den diplomatiska kris mellan och EU som briserade innebär dessutom ytterligare steg mot isolering för landet. Det är djupt olyckligt. Socialdemokraterna vill understryka vikten av dialog och kontakter mellan människor liksom handel och utbyte mellan organisationer för att bryta den isolering som många vitryssar upplever. Därför innebär krisen en utmaning för att hantera olika skeenden. Vi ska kritisera brott mot mänskliga rättigheter samt vidta nödvändiga åtgärder med anledning av krisen. Men måste också värna möjligheterna till fortsatta kontakter och relationer med . Organisationer kommer att få det svårare att arbeta med stöd till demokratikampen om inte har en fungerande diplomatisk verksamhet i landet. bör inom EU samla likasinnade länder som vi kan samarbeta strukturerat med kring konkret stöd till demokratiutveckling i . har både en europeisk historia och en europeisk framtid. måste arbeta för att EU erbjuder substantiella handlingsplaner som kan vara ett stöd för nödvändiga reformarbete. EU bör vara öppet för en alltmer ökande integration av i EU:s strukturer och erbjuda att självt avgöra graden av integration som dörren för ett framtida medlemskap står öppen. Men också i finns oroande tecken på demokratisk tillbakagång. Ett exempel är den uppenbart politiska rättegången mot , med syfte att hålla oppositionsledaren bakom lås och bom. Den arabiska våren i har också satt strålkastarljuset på relationer med dessa länder. Söder om utgör , likt floden mellan och , det vatten som måste passeras av fattiga människor för att få chansen att ta del av det ekonomiska välstånd, den frihet och den demokrati som vi européer tar för given. Desperata unga män och kvinnor riskerar livet i rangliga båtar för att nå Europas kuster, och många dör på vägen. Den välståndsklyfta vi kan se mellan EU och norra är inte långsiktigt hållbar. Enda lösningen är att skillnaderna i livsvillkor utjämnas, och EU kan bidra bland annat genom att i alla avtal och förbindelser peka på behovet av demokratisering och av ekonomiska reformer. EU måste också ge dessa länder en möjlighet att sälja sina produkter på den europeiska marknaden. De handelshinder som finns för att skydda europeiska bönder och industrier måste upphöra. Den socialdemokratiska regeringen initierade flera projekt med syfte att få igång en dialog och att bidra till ökade relationer med EU:s södra grannskap. Detta arbete bör ligga till grund för ett fortsatt svenskt engagemang. 9.4.1Nordafrika och den arabiska våren har kampen för demokrati, frihet och mänsklig värdighet böljat över och delar av . Diktatorer har fallit, krig har utkämpats, tusentals människor har förlorat livet och hundratusentals människor har gått ut på gator och torg för att kräva sin rätt. I flera länder har vägen mot demokratiska val inletts och val har hållits. Men omvandlingen från diktatur till demokrati kommer att kantas av många problem och bakslag. Varje land är unikt och måste behandlas på sådant sätt. Situationen i visar exempelvis positiva tecken medan det snarare är motsatsen i . Utvecklingen i norra har tagit både fart och en positiv riktning. Varje diktator som får lämna ifrån sig makten är ett positivt steg närmare demokrati. Det är viktigt att de tidigare diktatorerna ställs till svars i domstol för sitt tidigare agerande och får sina straff, straff som sedan ska avtjänas men där Socialdemokraterna anser att dödsstraff aldrig är ett alternativ oavsett hur fasansfulla brotten är. som det finns mycket att glädjas över med den utveckling som inletts i norra så finns det anledning att vara självkritisk mot den roll som EU spelat. Kortsiktiga politiska och ekonomiska intressen har fått styra EU:s agerande gentemot de länder som störtat en diktatorisk regim istället för långsiktigt arbete för de värderingar som EU grundas på och har till uppgift att sprida. Om EU och istället hade främjat demokrati och mänskliga rättigheter hade man stöttat verklig och hållbar stabilitet och utveckling. EU måste ta lärdom av detta och självkritiskt ompröva sitt sätt att agera gentemot andra diktaturer som fortfarande finns kvar. Efter att diktatorerna störtats är det ytterst viktigt att stödja en demokratisk utveckling i vart och ett av länderna. EU kan bidra med mycket när det gäller institutionsbyggande, polis, rättsväsende, mänskliga rättigheter med mera. EU måste nu visa i handling att man står upp för de värderingar som utgör unionens fundament. Socialdemokraterna menar att de olika samarbetsavtal som EU har med länderna i regionen måste innebära en tydlig koppling till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Politiska reformer står självklart i centrum för utvecklingen i de nordafrikanska länderna men Socialdemokraterna menar att ekonomisk och social utveckling är avgörande för möjligheten att skapa en övergång till ett hållbart demokratiskt samhälle. Den unga befolkningen, där en mycket stor del är arbetslös, måste kunna känna framtidshopp. Socialdemokraterna menar att EU kraftfullt bör arbeta med att uppfylla de löften som gavs om att låta länderna ingå i EU:s frihandelsområde. Det är dessutom nödvändigt att den gemensamma jordbrukspolitiken i EU reformeras på ett sätt som gör att bönderna i kan sälja sina produkter till EU. EU kan genom borttagande av tullhinder och reformerad jordbrukspolitik stödja en ökad handel som är nödvändig för att välstånd och utveckling också ska komma nordafrikanerna till del. Vi menar också att EU bör lägga stor vikt vid att underlätta för kontakter och utbyte mellan människor, exempelvis genom ökat studentutbyte. 9.5Ökad öppenhet och insyn inom EU För allmänheten och även politiskt aktiva och förtroendevalda framstår EU och dess beslutsorganisation ofta som avlägsen, komplex och sluten. Under de år varit medlem i EU har öppenheten ökat väsentligt och det finns en helt annan attityd inom EU. är dock mångas känsla att EU brister när det gäller öppenhet. Beslutsunderlag, förhandlingsprocesser och utvärderingar måste göras tillgängliga för medborgarna. har en lång tradition på detta område och måste bidra med erfarenheter och metoder för att ytterligare öppna EU för insyn. Det fortsatta reformarbetet i EU måste inriktas på större öppenhet. En offentlighetsprincip i EU infördes under det socialdemokratiska svenska ordförandeskapet 2001. måste unionen få tydligare regler för fri tillgång till dokument och ett öppnare lagstiftningsarbete. 9.6Ett föredöme för det internationella samarbetet EU står modell när man i andra delar av världen bygger upp regionala samarbeten. EU är också en maktfaktor i olika internationella sammanhang och forum, inte enbart i kraft av den ekonomiska eller numerära styrkan utan också utifrån de resultat som uppnåtts inom EU. EU bygger på samarbete mellan demokratiska stater som själva valt att ingå i samarbetet. Hur och om vad EU samarbetar inspirerar andra. EU har ett stort ansvar att internationellt vara en lyhörd, demokratisk, progressiv och solidarisk organisation som tar ansvar, bidrar och inte enbart agerar utifrån egen . EU har en viktig roll att spela i världen, och EU:s gemensamma utrikespolitik är en mycket viktig del av EU-samarbetet. Grunden för den gemensamma utrikespolitiken är strävandet efter gemensamma ståndpunkter. Det här är naturligtvis inte alltid lätt. Ändå är det viktig och värdefullt att hålla fast vid detta. Vetorätten på utrikespolitikens område måste gälla även i fortsättningen. Ytterst bidrar den till att utveckla gemensamma ståndpunkter inom EU, och när EU väl kan agera enat innebär det en betydande styrka på den internationella scenen. ska naturligtvis i största möjliga mån eftersträva enighet inom EU, men går inte enighet att uppnå måste alltid vara berett att hävda sin uppfattning. har historiskt varit ett land som trots sin mindre storlek har spelat en stor roll i den internationella debatten. Genom att agera tillsammans med övriga EU-länder kan vår utrikespolitik få den tyngd som ett gemensamt EU-agerande ger. Uppbyggnaden av den europeiska utrikestjänsten kan ytterligare bidra till detta. Europeiska unionen har haft och har som sitt främsta syfte att omöjliggöra krig i . som krig omöjliggjorts mellan medlemsländerna har den europeiska kontinenten inte besparats krig. har skakats av år av stridigheter, och har vi kunnat se väpnade strider i . finns i EU:s grannskap ett antal s.k. frusna konflikter, exempelvis Transnistrien och . För att EU:s fredsskapande förmåga ska kunna bidra till målet om en europeisk kontinent utan krig måste processen att ta in nya medlemmar fortsätta. Alla europeiska länder som möter kraven på medlemskap ska kunna bli EU-medlemmar. EU måste på allvar investera resurser, tid och kraft i det östliga partnerskapet som arbetar för en integration av länder som , , , , och . Samarbetet innebär konkret integration. Bland annat ska det leda till ökad rörlighet för människor mellan våra länder och tillväxt i handel. Vi måste öka EU:s förmåga i det globala samarbetet så att unionen ska kunna vara en progressiv och säkerhetsskapande kraft, inte minst i . där bidragit genom den nordiska snabbinsatsstyrkan, NBG, har skapats för att avhjälpa kriser och humanitära nödlägen. Det finns dock anledning att se över hur användbar och kostnadseffektiv denna modell är. har aldrig använts, de är mycket kostsamma och de binder upp stora resurser över . Unionen behöver mer av gemensamt uppträdande i viktiga utrikespolitiska situationer för att kunna påverka stormakternas agerande. EU och dess medlemsstater är världens största biståndsgivare och detta har också en stark påverkan på vår omvärld. Genom olika samarbeten med de länder som finns i EU:s geografiska närområde kan EU arbeta för att skapa en utveckling som gör att skillnaden mellan innanför och utanför EU:s gräns blir lägre än . Genom ett solidariskt handlande kan EU bidra inte bara till välstånd och utveckling inom EU utan också till välstånd och utveckling i hela världen. Vi vill att EU ska fortsätta vara en förebild för ett öppet samhälle byggt på respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. EU:s möjlighet att påverka utan att använda militära vapen är stor. EU ska inte militariseras. EU är till skillnad från Nato ingen militärallians. Det har varit en hörnsten i socialdemokratisk utrikespolitik att det internationella samfundet har ett huvudansvar för internationell fred och säkerhet. I åttonde kapitel, artikel 52 ges direkt stöd för regionala avtal eller att en regional organisation som EU ska behandla angelägenheter rörande upprätthållandet av internationell fred och säkerhet. EU har utvecklats till en stor global aktör och bör samarbeta och stödja FN. Att stärka EU:s kris- och konflikthanteringsförmåga också utanför EU:s gränser, samt att den ställs till FN:s förfogande, är en utveckling vi socialdemokrater aktivt har drivit på. Ett av de första exemplen på när EU kunde axla ett sådant ansvar var då en EU-styrka, ledd av och med svenskt deltagande, kunde bidra till att upprätthålla en skör fredsprocess i , ett land hårt drabbat av krig, våld och fattigdom. Dåvarande utrikesminister sade i sitt tal i : den här våren har EU blivit så starkt i den gemensamma utrikespolitiken att när FN bad EU ställa upp så kunde EU skicka trupper till för att bevara freden i . Och det är också ett viktigt exempel på vad EU kan betyda utanför gränser. Fördraget betonar solidariteten mellan medlemsstaterna, och att dessa ska stödja varandra med alla till buds stående medel vid naturkatastrofer, terrordåd och väpnade angrepp. Fördraget betonar emellertid också att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte ska påverka den särskilda karaktären hos de alliansfria staternas säkerhets- och försvarspolitik. ska förbli militärt alliansfritt. EU och dess medlemsstater är världens största biståndsgivare och detta har också en stark påverkan på vår omvärld. Genom olika samarbeten med de länder som finns i EU:s geografiska närområde kan EU arbeta för att skapa en utveckling som gör att skillnaden mellan innanför och utanför EU:s gräns blir lägre än . Genom ett solidariskt handlande kan EU bidra inte bara till välstånd och utveckling inom EU utan också till välstånd och utveckling i hela världen. EU bör rikta starkare krav på medlemsländerna att leva upp till millenniedeklarationens åtagande om av BNP i bistånd. Av historiska skäl delar upp sitt arbete mellan och . Det här har gett en flyttcirkus av personer och handlingar som är helt omöjlig att försvara från effektivitetssynpunkt, ekonomisk synpunkt eller miljösynpunkt. Hela flyttcirkusen drar ett löjets skimmer över EU och måste upphöra. måste i alla sammanhang agera för att inom EU väcka opinion och nå ett beslut om att koncentrera verksamhet till en ort. 10.1Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring har under socialdemokratiska regeringar byggt upp ett förtroendekapital i som gett möjligheter till konstruktiv samverkan men även till en kritisk dialog. är ingen kontinent av offer utan en stolt och rik del av världen som kan och vill utveckla hela sin potential. består av 55 länder, sinsemellan mycket olika. Varje land har unika förutsättningar, och en politik för måste bygga på kunskap om vart och ett av dem. Fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och ekonomisk utveckling är grundläggande faktorer som påverkar hur länderna utvecklas. Bara det har fått många nya demokratier, om än många outvecklade. Revolutionerna böljar över med krav på demokrati, en fantastisk utveckling. En grundförutsättning för en hållbar utveckling är fortsatt demokratisering med respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Med all rätt finns stort fokus på de stora utmaningarna för : konflikter, hiv/aids, malaria, tbc, urbanisering, arbetslöshet och brister i demokratin, brott mot de mänskliga rättigheterna, utbredd korruption och etniska konflikter. De globala utmaningarna för klimatet och miljön gäller i hög grad också . Stora delar av befolkning riskerar att drabbas av klimatförändringens effekter som flertalet stater har små resurser till förebyggande arbete. Men med samlade kraftfulla åtgärder för att möta klimatförändringarnas konsekvenser kan utvecklingspotential tas tillvara. När priserna på mat och energi stiger drabbas de som lever på de minsta marginalerna hårdast. De allra fattigastes situation förvärras ytterligare och har både i och i andra delar av världen lett till social oro. Utvecklingen är sammansatt och komplicerad och en politik för måste vara samverkande och mångsidig. beskrivs nu allt oftare som en tillväxtkontinent. Människors levnadsvillkor har förbättrats men dessa positiva och konkreta förändringar får sällan uppmärksamhet. Vägen ur fattigdom går genom en hållbar ekonomisk tillväxt. Men det går för sakta och för små resurser används för social utveckling. Tillväxtens frukter kommer inte heller alla till del. Bilden av måste vara nyanserad och låta den komplexa och dynamiska verkligheten hos alla olika länder träda fram. Fattigdomen är i många länder utbredd. Det handlar både om avsaknad av materiella resurser och om brist på möjligheter att påverka sin levnadssituation, att göra sin röst hörd, att påverka. har befolkning ökat kraftigt. Medellivslängden stiger, barnadödligheten minskar. Majoriteten av fattiga är kvinnor och barn. Bristande jämställdhet mellan kvinnor och män är ett stort hinder för minskad fattigdom. De strukturer som håller tillbaka mer än hälften av befolkning måste brytas. Jämställdhet är en rättighet, men också en förutsättning för såväl en ekonomiskt som socialt hållbar utveckling. är en ung kontinent. Majoriteten av befolkningen är . De unga är både hopp och utmaning. Här är FN:s konvention om barnets rättigheter grunden i arbetet för att stärka och skydda rättigheterna för barn och unga i . Ungdom och urbanisering i kombination med fattigdom och arbetslöshet är en grogrund för sociala konflikter och spänningar. En hörnsten i vår politik ska vara att stödja en afrikansk strategi, där urbanisering och migration från landsbygd till storstad kan bli en möjlighet till utveckling, inte ett hinder. Den utmaning som länder står inför har vi själva i en gång upplevt kampen ut ur fattigdomen. Socialdemokratin satte människan och hennes arbete och kunskap i centrum arbete åt alla och livslångt lärande. befrielse från kolonialismen och framåt hade ett starkt stöd från . En socialdemokratisk politik för länderna i ska bygga på och utveckla den traditionen. Stödet till länder har alltid haft bred förankring såväl i riksdag som i samhället i stort med undantag för och delar av näringslivet. Svenska folkrörelsers samarbete med det civila samhället i är väl utvecklat. Vi vill särskilt uppmuntra detta samarbete och en satsning bör göras för att öka utbytet mellan svenska och afrikanska ungdomar. Vi vill se ett AU som EU kan ha en starkare relation till. Regionala organ som kan hantera utmaningar på den egna kontinenten förebygger konflikter. De förnyade relationerna med ska utvecklas genom ett brett kunskapsutbyte mellan företrädare för olika delar av samhället, bland annat från forskning, näringsliv, fackliga organisationer och kultur. För att bättre svara upp mot utvecklingen i har Socialdemokraterna antagit ett nytt program för en svensk Afrikapolitik. I denna motion tar vi i lite kortare form upp några angelägna områden, men i programmet utvecklar vi hela vår politik. De omvälvande händelserna med folkliga krav på demokrati i flera nordafrikanska länder behandlas i ett eget avsnitt. 10.2Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter Arbete är länken mellan ekonomisk tillväxt, ekonomisk rättvisa och minskad fattigdom. Fokus på sysselsättning är därför en viktig del i arbetet med att samordna rättighets- och utvecklingsperspektiven. Arbete och tillväxt är grunden för utveckling på den afrikanska kontinenten precis som i hela världen. Det finns en tydlig koppling mellan formella jobb och informella jobb. I de länder i världen som lyckats få en större andel formell arbetsmarknad minskar fattigdomen. En socialdemokratisk politik för har därför som ett huvudmål att stödja en hållbar och hög tillväxt, full sysselsättning, anständiga arbetsvillkor och rättvis fördelning av resurser. Vi bör stödja att formulera egna mål som är inriktade på att skapa en stabil makroekonomisk situation, med starka offentliga finanser och stabil prisnivå, som de tydligt bidrar till en mer rättvis inkomstfördelning och ökad sysselsättning. integration i den globaliserade ekonomin och politiken är en nödvändighet för utveckling. Vi vill se en global handelspolitik som ger möjlighet för tillväxt inom den egna jordbruks- och energisektorn. Mineraler, olja och naturtillgångar ger viktiga inkomster men driver inte endast på samhällsutvecklingen, även konflikter får sin näring ur dessa rikedomar. måste på ett bättre sätt kunna dra fördelar av sina tillgångar såväl som globaliseringens potential. Omvärldens relationer med länderna i , dess folk och nationer, företag och organisationer, måste bygga på internationell rätt och vila på ett rättighetsperspektiv där individen står i centrum. Demokrati och mänskliga rättigheter är nödvändiga fundament, men otillräckliga för att försäkra att globaliseringens frukter kommer människorna på den afrikanska kontinenten till del. Detta kan endast ske genom en aktiv politik med starka institutioner, god samhällsstyrning, gott ledarskap och bekämpande av korruption. Balanserade lösningar på samhällens utmaningar innehåller också rimliga skatteuttag. Detta utgör i sin tur grunden för ekonomisk utveckling, investeringar och handel. är på många sätt en rik världsdel. I vissa regioner finns enorma naturtillgångar, men alltför ofta förnekas människor rätten att själva få del av landets resurser. Det är viktigt att ländernas egna resurser som diamanter, mineraler och olja kommer den egna befolkningen till del. Kimberlyprocessen, ett initiativ som lett till certifiering av diamanter, har varit och är viktig på många sätt genom att den har visat på kopplingen mellan råvaror och krig och konflikter och ekonomisk brottslighet. Därigenom ges erfarenheter för flera råvaror och i fler geografiska områden. Förutsättningar finns för ökad transparens vid utvinning och handel. kan ta initiativ för ett förstärkt regelverk och en europeisk lagstiftning om konfliktmineralerna, däribland de tre T-na: tungsten, tenn och tantalum, samt guld. Socialdemokraterna välkomnar att Afrikanska unionen har antagit en deklaration för en hållbar mineralpolitik. Afrikapolitiken bör ha som mål att stödja en hållbar och hög tillväxt, full sysselsättning och rättvis fördelning.