ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002C435 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det är svårt för många konsumenter att enkelt hitta vilka rättigheter och skyldigheter man har. För att stärka medborgarnas makt tycker vi att det vore bra med en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det skulle betyda att bland annat konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen skulle ges en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. Även de delar av marknadsföringslagen som berör konsumentskydd skulle kunna ingå i en konsumentbalk. Vi är övertygade om att en sådan förändring också skulle gynna konsumentorganisationerna runtom i landet genom att de enklare, och för konsumenterna mer effektivt, skulle ta till vara våra intressen. Frågan om en konsumentbalk är inte ny. hade frågan uppe på sitt bord för . Tyvärr ansåg kommittén att nackdelarna övervägde och den lade aldrig fram förslaget. Men mycket har hunnit hända : Dels har vi som medlemmar i fått en helt annan marknad att verka i, på gott och ont. Vi handlar varor och tjänster över landgränserna och med det följer att vi konsumenter känner oss alltmer hjälplösa eftersom vi inte har kunskap om vilka regler som gäller i EU samt mellan de olika länderna i EU. Dels finns det en mängd olika varor och tjänster från den offentliga sektorn som erbjuds oss konsumenter under former som alltmer liknar den konkurrensutsatta marknadens. Den starka och tydliga gränsdragning som tidigare fanns mellan privat och offentligt håller på att suddas ut. Erfarenheterna av att samla miljölagstiftningen i en miljöbalk talar för att även en konsumentbalk ska inrättas. Det var väldigt mycket protester i början när vi från förde fram kravet på en miljöbalk, men sedan har alltfler insett fördelen med att ha allt samlat i en miljöbalk. Vi tror det skulle vara samma fördel med att samla konsumentlagstiftningen i en konsumentbalk. Frågan bör därför prövas i en utredning om den framtida konsumentpolitiken.
mot · H002C437 · 2012-10-04 00:00:00 — Lagstifta om könskvoterade valberedningar i börsbolagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om könskvotering i valberedningarna till börsbolagens bolagsstyrelser. Inget land i världen pratar så mycket om jämställdhet och gör så lite för att uppnå den som . Kvinnor utgör av börsbolagens ledningsgrupper och av börsens vd:ar. av alla chefer i den privata sektorn är kvinnor. av vd:arna i statligt ägda bolag är kvinnor. av alla deltidsanställda är kvinnor. Kvinnor tar ut av all föräldraledighet och av alla VAB-dagar. Män har högre medellön än kvinnor i alla de tio största yrkesgrupperna. I yrkesgrupperna företagsekonomer, marknadsförare och personaltjänstemän är medellönen ca högre för män. Män tjänar mer än kvinnor hela livet; störst är skillnaden då män tjänar mer (2012). Trots detta är jämställdhetsdebatten fokuserad på andelen kvinnor i börsbolagsstyrelser. De mansdominerade valberedningarna är lata och letar bara i bastun. Den lite tillspetsade slutsatsen drar stiftelsen som i en rapport konstaterar att sex av tio börsbolag helt saknar kvinnor i valberedningarna. Det är valberedningen som formellt föreslår hur styrelsen ska se ut, men ytterst är det förstås ägarna som bestämmer. Om börsbolagens styrelser fortsatt är kraftigt mansdominerade, är män, så ser det ännu sämre ut i valberedningarna. Där utgör männen och över hälften av alla bolag har ingen kvinna alls. Fast rapporten visar å andra sidan inte att fler kvinnor i sig skulle välja kvinnor till styrelserna i större utsträckning. I styrelserna ökade kvinnornas andel under en rad år när kvoteringsfrågan debatterades flitigare. Men har utvecklingen stannat upp och det skulle dröja innan det är 5050 i börsbolagens högsta organ om trenden håller i sig. Rapporten visar bland annat att av börsens bolag har valberedningar utan kvinnor valberedningsproffs är vanligt förekommande styrelseordförande är gatekeeper och avgör vem som kommer in styrelsen huvudägarna bromsar tillväxttakten av kvinnor i styrelserna om man inte finns med i ägarnas nätverk blir man inte påtänkt för att sitta i en styrelse. I rapporten från tar man avstånd från lagstiftad kvotering. är fakta så tydliga och arbetet att bryta de patriarkala nätverken går extremt långsamt. Att lagstifta om kvoterade styrelser kan vara trubbigt och inverka menligt på möjligheten att finna rätt kompetens för bolaget, men som framgår av rapporten avgörs styrelsens sammansättning av valberedningen, som i sin tur baserar sina förslag på sina respektive privata nätverk. När börsbolagen och dess ägare med all önskvärd tydlighet visar upp en sådan oförmåga att utöka sina nätverk med kompetenta kvinnor föreslår vi därför att valberedningarna i börsbolagen könskvoteras. Kvinnor känner fler kvinnor, män verkar känna mest män, och de som i slutändan förlorar mest på att missa kvinnornas kompetens är börsbolagen själva. Därför vill vi med denna motion föreslå att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör utreda hur man kan införa en könskvotering på börsbolagens valberedningar.
mot · H002C443 · 2012-10-05 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. begär att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser. har vi debatterat hur det ska bli en jämnare könsbalans i bolagsstyrelser, såväl inom den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. När tidigare jämställdhetsminister (S) hotade med lagstiftning började det hända saker i näringslivet, men när det trycket försvann i och med regeringsskiftet stannade utvecklingen av. Då fanns ett färdigt utredningsförslag som den dåvarande regeringen tillsammans med och tagit fram. Utredaren, , har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering med av vardera könet. Detta skulle gälla . Den borgerliga regeringen har dock beslutat att inte lägga fram detta lagförslag, vilket är mer än beklagligt. Regeringen har istället valt att utbilda kvinnor genom satsningen på styrelseakademin, men det är snarare valberedningarna som behöver utbildas för att lära sig rekrytera med genusglasögonen på. Om detta finns förslag i separat motion. Det behövs politisk vilja för att få en jämnare könsbalans i bolag, nämnder och styrelser. Den dolda kvotering av män som sker behöver lyftas fram i ljuset. De borgerliga partierna har sagt nej till kvotering trots att det visat sig vara en effektiv metod. Det är viktigt med generella regler som gäller för både privata och kommunala bolag utan administrativt krångel. Motionen har två hemställanspunkter för att de som bara vill se en lagstiftning på det kommunala området ändå ska kunna stödja motionen vad gäller den delen, men vill gå fullt ut och lagstifta så att samma regler gäller både privata och kommunala bolag. Jämställdhetsfrågan är vår tids stora demokratifråga. Att kvinnor generellt har sämre ekonomisk makt och är sämre representerade bland chefer, i bolagsstyrelser och ledningsgrupper är inte enbart en fråga för en handfull människor som äger företag, ej heller för vissa personer i de politiska ledningarna. borde lära av och och borde begära att regeringen lägger fram lagförslag om kvotering i bolagsstyrelser så som föreslås i motionens hemställanspunkter.
mot · H002C445 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förvärvslagen. Regeringen har avskaffat förvärvslagen med motivet att den vill förenkla möjligheten att köpa och sälja bostadsfastigheter. Snabbhet är emellertid inte bara av godo. Handläggningstider på för prövning enligt förvärvslagen var inte ovanligt i många kommuner men det är dock inte en orimlig tid för att göra en så viktig bedömning. Många kommuner vittnar om att oseriösa förvärv på så vis oftast undveks. Det är kommunerna som oftast får ta smällen när en oseriös förvaltare ställer till problem så därför är det rimligt att kommunen också kan pröva vem som får köpa en hyresfastighet i kommunen. Den hittillsvarande erfarenheten av de nya reglerna om tvångsförvaltning visar att behovet av en förtida prövning kvarstår. Det är inte rimligt att hyresgäster skall drabbas av att regeringen önskar ge ökat utrymme för spekulation i bostäder. Att äga och förvalta hyresfastigheter är en verksamhet som kräver stor omsorg och det är därför rimligt att inte vem som helst som har ekonomiska möjligheter att förvärva en hyresfastighet får göra det. Okunnig förvaltning drabbar tredje man, så kravet på att återinföra förvärvslagen som många företrädare för kommuner, hyresgäster och domstolar reser är rimligt. bör mot bakgrund av det anförda ge regeringen till känna som sin mening att förvärvslagen bör återinföras.
mot · H002C447 · 2012-10-04 00:00:00 — Bostad en mänsklig rättighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till en bostad. Rätten till bostad är stadgad såväl i FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna som i svensk grundlag och är en självklar del av vår kultur. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen (artikel 25) och i regeringsformen 1 kap. 2 § första stycket, som anger följande: Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. Att vara utan bostad skapar försämrad livskvalitet och inverkar negativt på hela individens livssituation, oavsett omständigheterna bakom bostadslösheten. Utan hem blir det ytterst svårt att tillgodogöra sig sina rättigheter, sköta arbete eller annan sysselsättning, umgås med nära och kära etcetera. Att ta sig ur hemlösheten och etablera ett varaktigt boende med de höga hyror som tillgängliga bostäder har är svårt, och eftersom det är svårt att få jobb utan bostad och bostad utan jobb hamnar bostadssökande lätt i ett moment 22. Det är nödvändigt med en granskning av hur kommunerna uppfyller sitt bostadsförsörjningsansvar utifrån den hemlöshet som drabbar många människor. Trots påstötningar från bland annat har inte lyckats leva upp till konventionens krav på ett boende åt alla. Det är därför hög tid att det åtagande som finns i konventionen och regeringsformens tydliga formulering omsätts i en rättighetslagstiftning som klargör hur allas rätt till en bostad ska praktiseras i . Regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagstiftning.
mot · H002C448 · 2012-10-05 00:00:00 — Ekonomisk vägledning för vissa äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma behovet samt återkomma med förslag gällande ekonomisk vägledning för en del äldre. Ett problem som en del märker av när de blir äldre är att det kan vara svårt att ta hand om sina angelägenheter, inte minst ekonomiska. För många är det inte något som helst problem, medan det för andra kan vara ett påtagligt bekymmer. Att aggressiv marknadsföring ofta sker per telefon är ingen nyhet. har frågan uppmärksammats mer, och inte minst att äldre ofta kan hamna i en situation där man ingått ett avtal utan att förstå hur det gått till. Det kan vara svårt att vara snabb och stå på sig om sina rättigheter när man är kommen och kanske sjuklig. Att kvinnor ofta överlever män är ingen nyhet. I en del av dessa förhållanden är det männen som skött familjens ekonomi. Det är ett nytt osäkert skede, och en del vittnar om att man kommit efter med räkningar och fått betalningsanmärkningar. Steget till att behöva god man eller förvaltare är långt, men det kan behövas ett särskilt utformat stöd, särskilt för personer som inte har hjälp av släktingar. kan behoven uppmärksammas hos sjukvården, där i bästa fall en kurator kan hjälpa till, men långt ifrån alltid. Och det är inte säkert att kommunens budgetrådgivning är anpassad för att hjälpa till med de mer sammansatta behov den äldre kan ha. Det är inte alltid lätt att veta vart man ska vända sig. Vi anser att problematiken bör uppmärksammas och att regeringen bör återkomma med förslag på hur det skulle kunna underlättas för äldre som behöver ett sådant stöd att få det.
mot · H002Fi2 · 2012-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:2 Höständringsbudget beslutar om ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag i förhållande till regeringens förslag enligt tabell 1 i motionen. avslår yrkande 2 om att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden på högst för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. Avvikelse från regeringen kronor Migration Ersättningar och bostadskostnader Regeringen ber återigen om mer pengar för att finansiera den allt större invandringen. På grund av fler asylsökande kommer kostnaderna för mottagandet att öka, skriver man i propositionen. noterar att det inte är första gången en ändringsbudget används för att tillföra mer pengar till invandring och integration. I fjolårets två ändringsbudgetar föreslogs först 875 miljoner extra till anslaget Ersättningar och bostadskostnader, och 530 miljoner extra till Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Om regeringens och prognoser över immigrationen till gång på gång slår fel är det ett strukturellt problem. Att prognoser slår fel någon enstaka gång är fullt förståeligt, men är situationen att man tycks ha satt i system att tillföra pengar till invandringen i de ändringsbudgetar som läggs två gånger för att därmed dölja en stor del av kostnaden som borde ha funnits med redan i budgetpropositionen. Regeringen har räknat fel på hundratals och åter vilket får anses mycket allvarligt. I årets ändringsbudget, likt tidigare ändringsbudgetar, menar att det är upp till regeringen att komma med förslag till en effektivisering av den verksamhet som kan härledas från anslaget. Detta för att bespara skattebetalarna denna stora utgiftsökning. Att tillskjuta resurser är inte långsiktigt hållbart. Det kan också noteras att finansieringen sker genom en minskning med motsvarande belopp i utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, för att därmed inte påverka biståndsramens andel av BNI. anser det vara en olämplig princip att flyktingmottagande i räknas in i den gängse biståndsramen. Flyktingbistånd bör främst ske genom ökade anslag till UNHCR för att hjälpa flyktingar på plats. föreslår också att avslår yrkande 2 om ett bemyndigande till anslag 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13. Enligt regeringen ökar antalet nyanlända invandrare som omfattas av etableringsreformen kraftigt, och för detta ber man om ett bemyndigande om högst vilket är en ökning med från nuvarande nivå. Även här ber vi regeringen återkomma med långsiktigt hållbara åtgärder istället för att tillföra mer pengar. har i budgetpropositionen föreslagit att anslaget avvecklas i sin helhet. Per Ramhorn (SD)
mot · H002Fi211 · 2012-10-01 00:00:00 — Nordiskt ekonomiskt samarbete och gemensam valuta tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt samarbete och en gemensam valuta för de nordiska länderna. De nordiska länderna har en lång gemensam historia. Vi har utvecklats i liknande riktning och har ungefär samma samhällsstruktur och tankesätt när det gäller ekonomiskt ansvar. har vi ett långtgående samarbete inom en rad olika områden. Exempelvis krävs det inget pass för de nordiska ländernas medborgare när de besöker ett annat nordiskt land. Gränserna på arbetsmarknaden har mer och mer suddats ut och det är inte ovanligt att arbeta i ett annat land än det man bor i. Ett mycket bra exempel på detta är där tusentals människor pendlar till den andra sidan sundet för att arbeta. En förutsättning för att det ska fungera är att och har ekonomiska system som är kompatibla med varandra. Det redan existerande samarbetet kan utvecklas och nå nya höjder. I en monetär union får de fem nordiska länderna , , , och ett betydande ekonomiskt och politiskt inflytande. Exempelvis skulle vi som en sammanslagen ekonomisk region ha en så stor ekonomi att vi i teorin skulle kvalificera oss för en plats i G20. Grundtanken med euron är bra. Ett enat med en gemensam valuta är en ekonomisk supermakt som även kommer att kunna konkurrera med , och . Unionens problem har dock blivit smärtsamt uppenbara. Ett samarbete där alla medlemmar inte har samma grundsyn på vilka skrivna och oskrivna regler som gäller får förr eller senare problem. Det är något som en gemensam nordisk valuta inte skulle drabbas av eftersom de nordiska länderna går in i samarbetet med starka ekonomier och, framförallt, en liknande syn på hur en ekonomi ska skötas. Med anledning av detta bör vi se över möjligheten att öka det ekonomiska samarbetet mellan de nordiska länderna för att införa en gemensam valuta.
mot · H002Fi213 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna för kreditupplysning. Genom regeringens proposition 2009/10:151 Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning fastställdes att en beställare av en kreditupplysning ska ha ett legitimt behov av informationen samt att fullständig information om kreditupplysningen ska sändas till den som avses med upplysningen. Lagändringarna trädde i kraft och i några avseenden . Inledningsvis kom lagen att följas av berörda kreditupplysningsföretag. lanserades emellertid ett nytt upplägg för försäljning av kreditupplysningar över nätet av bland annat . Upplägget innebär att man inte behöver skicka en kopia till den omfrågade, som således inte ens får veta om att en kreditupplysning lämnats. Stöd för upplägget påstås finnas i yttrandefrihetsgrundlagen. Upplägget tycks utan vidare vara ett kringgående av den ovan redovisade lagändringen. Datainspektionen har påtalat detta för regeringen och föreslagit att det görs en snabbutredning för att täppa till luckan i lagen. Om så inte sker kommer hela integritetsskyddet att snart vara ett minne blott. Det är synnerligen angeläget att regeringen skyndsamt agerar i denna fråga.
mot · H002Fi215 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att inrätta en webbplats där den som stöter emot olika lagar och bestämmelser i samband med offentlig upphandling kan rapportera detta via nätet. Den har lanserat en framtidsvision, det nya matlandet. ska bli det främsta matlandet i . Genom att kombinera god mat med upplevelser kan nya jobb skapas och tillväxten i hela landet öka. Maten i offentlig sektor är en viktig del av och regeringen vill öka kvaliteten för barn, äldre och sjuka. Inom offentlig sektor serveras måltider för uppskattningsvis 10 miljarder. Den andel av maten som producerats av svenska bönder är dessvärre liten. Delar av maten som serveras på tallriken kommer från länder i , och . Det innebär långa transporter och att maten kommer från länder med helt annan lagstiftning gällande miljö- och djurskyddsregler. Kommunernas och landstingens möjligheter att välja närproducerat inom sina verksamheter bör därför stärkas. Upphandlingsprocessen är ofta både arbetskrävande och komplicerad. har inrättat en webbplats dit den som har frågor och stöter på problem vid upphandlingar kan vända sig. Även tillhandahåller liknade former av stöd. Regeringen bör se över möjligheten att inrätta en webbsida som sammanställer upphandlingskrav och erfarenheter för direktupphandling. Problemen kan sedan sammanställas och avrapporteras regelbundet till regeringen. Denna kunskapsinsamling kan sedan ligga till grund för regelförändringar och/eller informationsinsatser.
mot · H002Fi216 · 2012-10-02 00:00:00 — Socialt värde på vinster i välfärden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att använda metoden Social return on investment (SROI) för att få ett helhetsresultat av de offentligt finansierade verksamheter som finns inom välfärdssektorn. har vinsterna i välfärden debatterats, i synnerhet bland vård- och omsorgsföretag. I vårt land är de flesta välfärdsverksamheter offentligt finansierade, vilket innebär att både offentliga och privata aktörer arbetar på samma arena, men på samma sätt, med att redovisa nyttan och vad skattebetalarna får ut av pengarna. Många företag lägger stor vikt vid att i sin årsredovisning visa vad de gjort inom CSR (socialt ansvarstagande), miljö och ekonomi. De offentligt finansierade verksamheterna borde inte vara sämre. Att få tillbaka något från det man investerat i handlar visserligen om pengar men än mer om nytta. använder vi begreppet Return on investment (), eller annuitetskvot, för att beskriva hur lönsam en investering är. kan vara ett viktigt verktyg för strategisk planering eller för att kommunicera påverkan. Det kan också ligga till grund för investeringsbeslut. SROI, Social return on investment, är en slags mätmetod som används i många verksamheter för att få fram nyttan med de produkter och tjänster som erbjuds. Det innebär att man räknar in ett socialt och ett miljömässigt resultat, Man ser människor i ett sammanhang där en total bild av förhållandet mellan kostnader och värde kan skapas. SROI hjälper till att värdera, ge kunskap om och kommunicera det sociala kapitalet liksom dess värde i verksamheten. Det mäter det ekonomiska utfallet, men är bredare än så, genom att det också kan användas till att utvärdera eller till att beräkna hur det sociala kapitalet kan användas bättre. Att göra en samtidig miljömässig, social och ekonomisk bedömning är en viktig uppgift för beslutsfattare för att kunna avgöra var de offentliga medlen gör störst samhällsnytta. När det gäller redovisningen av de offentligt finansierade verksamheterna inom välfärdssektorn bör regeringen därför utreda möjligheten att använda begreppet Social return on investment.
mot · H002Fi218 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en särskild rättegångskostnadsersättning i upphandlingsmål. Upphandlingsmål avgörs i förvaltningsdomstol där officialprincipen normalt tillämpas. Officialprincipen innebär att domstolen har ett utredningsansvar och dessutom kan vägleda parterna i rättsprocessen. har i vägledande rättspraxis, RÅ 2009 ref. 69, dock uttalat att officialprincipen måste tillämpas på ett försiktigt sätt i mål om offentlig upphandling. Detta har fått till följd att förvaltningsdomstolarna inte utreder upphandlingsmål utan endast låter sig vägledas av vad parterna har åberopat. Sökanden i upphandlingsmål måste som regel företrädas av ett juridiskt kunnigt ombud, både på grund av upphandlingsmålens komplexitet och av ovan nämnda avsaknad av rättslig vägledning enligt officialprincipen. Tyvärr drabbas företagare av felaktiga upphandlingsbeslut och tvingas in i kostsamma överprövningsprocesser för att tillvarata sin rätt. Eftersom de rättsfrågor som aktualiseras i mål om offentlig upphandling inte alltid kan utläsas i lagtext är upphandlingsrätten huvudsakligen beroende av utfyllande rättspraxis. Det är därför inte tillfredställande att kostnadsansvaret för sådan rättspraxis huvudsakligen vilar på de företag, icke sällan små och medelstora företag, som deltar i offentlig upphandling. Härmed föreslås att det i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling införs bestämmelser om rättegångskostnadsansvar motsvarande bestämmelserna som återfinns i skattemål, 43 kap. 1 7§§, skatteförfarandelagen (2011:1244). Detta för att förvaltningsdomstolarna inte tillämpar officialprincipen i upphandlingsmål.