mot · H002T503 · 2012-09-26 00:00:00 — Hur vi investerar i infrastruktur påverkar våra möjligheter att nå klimatmålen nu och . Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidsutsläpp.1 har koldioxidutsläppen från transportsektorn ökat med 9 procent.2 Ökningen kommer framför allt från lastbilstrafiken. Den långsiktiga trenden går alltså åt fel håll. Denna utveckling behöver brytas. Det som krävs nu är en offensiv satsning på de transportslag som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan, istället för ännu längre bort. de gröna har en bred strategi för att modernisera transportsystemet och minska trafikens miljöpåverkan. Det krävs både ny teknik och att fler resor sker med kollektivtrafik, cykel och gång istället för bil och flyg. Och att mer gods transporteras med tåg eller fartyg istället för med lastbil. behöver flygresandet minska, genom att ersättas med tåg eller virtuella möten där det är möjligt. föreslår satsningar på de transportslag som ger lägst klimatpåverkan. Det handlar om satsningar på snabb och tillförlitlig tågtrafik i kombination med bra bussförbindelser och spårvägar i städerna. Vi gör en särskild satsning på klimatsmarta godstransporter. Det är också ett resultat av de tågsamtal fört med näringsliv och fackföreningar som gått. de gröna presenterar i denna motion förslag på satsningar på klimatsmarta transporter i hela . Totalt förslår vi satsningar på mer än regeringen på spår (20132016). Tillsammans med satsningar på cykel, kollektivtrafik och ökat stöd till upphandling av tågtrafik innebär det till klimatsmarta transporter . Vår satsning på en modern och tillförlitlig järnväg innehåller följande: Ökat underhåll för järnvägen. Ökade investeringar för att åtgärda flaskhalsar i järnvägsnätet. Godspott för satsningar på klimatsmarta och effektiva godstransporter. Strategiska framtidsinvesteringar på nya banor för gods- och persontrafik, bland annat höghastighetsbanor. Statsbidrag till inköp och reinvesteringar av tågfordon. förslag omfattar mer än regeringen i satsningar på järnväg (20132016). ger i budgeten kommunerna möjlighet att få statliga bidrag för investeringar till spårvägar i städerna. Anslaget ska betalas ut till spårsatsningar som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. Vi föreslår en satsning på på detta (20132016). satsar ytterligare på klimatsmarta transporter genom återinförande av statsbidrag för inköp av tågfordon samt genom att öka trafikavtal med (20132016). Vi anser att regeringens satsningar på att bygga fler motorvägar ska omprioriteras till förmån för satsningar på kollektivtrafik med och motsvarande investeringar i cykel. Vi avbryter planerna på Förbifart till förmån för en satsning på kollektivtrafiken i på (20132016). Vi föreslår att höjningen av banavgifterna hejdas, innan avståndsbaserade avgifter på lastbilar införs. Höjda banavgifter leder till att godstransporter förs över från järnväg till väg. Vi anser att ökningen av klimatförstörande flygtrafik behöver hejdas och föreslår därför en klimatskatt på flyget. tar klimatfrågan på allvar därför har vi en trafikpolitik med satsningar på framtidens transportmedel. Vi prioriterar kollektivtrafik framför motorvägsbyggen. Höghastighetsbanor framför flyg. på tåg framför fler tunga lastbilar. Vi förstår att transporterna måste minska, inte öka. Om detta handlar denna motion. Låt oss slippa onödiga transporter6 föreslår ett klimatpolitiskt ramverk8 Ökat tågresande och kapacitetsbrister9 tåglyft för hela landet11 Långsiktig ökning av banunderhållet11 Åtgärda flaskhalsarna och öka kapaciteten12 Godspott och satsning på lågtrafikerade banor12 Framtidsinvesteringar i nya snabba spår13 Öka stödet till persontrafik med tåg14 Satsningar på kollektivtrafik och cykel15 Pott för miljö, klimatsäkring och forskning16 It det femte transportslaget18 Miljömålsanknuten satsning på samhällsplanering18 Nej till höjda banavgifter19 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad satsning på drift, underhåll och investeringar ifråga om järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktigt ökade investeringar för att bygga bort flaskhalsar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild godspott inklusive satsningar på lågtrafikerade banor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska investeringar i helt nya spår för godstransporter och för persontrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Ostlänken bör byggas med en standard för höghastighetståg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra bidrag till köp av och reinvesteringar i fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att öronmärka till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att avsätta till åtgärder för ökad cykeltrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra extra medel till för miljö, trimning och forskning. beslutar om ändring i regleringsbrev som skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motorvägsprojektet avbryts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottet från trängselavgifterna i bör överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka statsbidraget för persontrafik på tåg genom att tillföra pengar i trafikavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en uppdelning av ska göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken respektive tåg och buss. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringens höjning av banavgifterna bör avbrytas, i väntan på att en lastbilsskatt införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt ska införas den 1 juli 2014.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en flygskatt.1 1 Yrkandena 20 och 21 hänvisade till SkU. Drift och underhåll järnväg Godspott inkl. lågtrafikerade banor Miljö, trimning, forskning Nej till höjda banavgifter Stöd för inköp och underhåll av tågfordon återinförs Låt oss slippa onödiga transporter Väl fungerande transporter är en central del av vårt samhälle och en förutsättning för många människors vardag och för att näringslivet ska fungera. Transporter är dock inget självändamål, och många transporter är påtvingade och samhällsekonomiskt slöseri. Några exempel är mat som fraktas hundratals, ibland tusentals mil eller det faktum att av lastbilstransporterna i går tomma.3 Människor som tvingas sitta bakom ratten i snöslask två, ibland för att man inte kan lita på tåg och bussar är ett annat exempel. Vi vill göra skillnad mellan önskat resande och onödigt åkande och prioritera det förra. visar forskningsrapporter entydigt att dagens transportapparat har ett högt pris genom sin klimatpåverkan, men även när det gäller folkhälsa och miljöpåverkan i övrigt. Inrikes transporter svarar för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser inom landet. Inom transportsystemet står vägtrafiken för av utsläppen, vilket kan jämföras med tågtransporterna som endast står för av utsläppen.4 har koldioxidutsläppen från vägtrafiken ökat med 9 procent.5 Det beror framför allt på att lastbilstrafiken har ökat, och fortsätter att öka. Om vägtrafiken istället hade varit skulle utsläppen av koldioxid ha minskat med 13 procent.6 Det visar tydligt att trenden med ökad trafik behöver brytas om vi ska kunna nå klimatmålen. Detta menar även som kommit fram till att biltrafiken behöver minska med en femtedel för att nå regeringens målsättning om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030.7 Vägtransporterna står också ensamt för merparten av alla dödsfall och olyckor i trafiken. Trafiksektorn är extremt oljeberoende. Medan andra sektorer som industri och hushåll nästan eliminerat sin användning av fossila bränslen är den fortsatt hög i trafiksektorn. Detta är alarmerande av klimatskäl, men också när det gäller sårbarhet (till exempel transporter av mat) och ekonomisk risk. Oljeresurserna i världen blir allt knappare när nya fyndigheter inte håller jämn takt med den ökande konsumtionen.8 Oljetoppen innebär att en kraftig prisökning är att vänta. För att vi ska klara att ta oss till jobbet och få fram varor till våra butiker måste vi börja ställa om till ett fossiloberoende samhälle . de gröna är positivt till teknikutveckling av bilar, t ex eldrift och bilar som kan köras på biogas och andra förnybara drivmedel. visar de senaste årtiondenas forskningsrapporter entydigt att nya drivmedel inte kan ersätta hela dagens bränsleförbrukning utan att det skulle skapa en lång rad andra problem som konkurrens om odlingsmark, höjda matpriser, utarmning av ekosystem som till exempel skogar i och i . Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att elbilar inte i sig löser alla problem, då el är en energibärare som kräver tillförsel av energi. En mycket stor del av elproduktionen i kommer från fossila bränslen. En snabb och storskalig introduktion av elbilar skulle försvåra en minskning av koldioxidutsläppen enligt klimatmålen, eller i värsta fall öka dessa utsläpp ytterligare.9 Elbilar löser inte heller problemen med trängsel och trafikolyckor. Biogas och andra förnybara energikällor kan med känd teknik klara en begränsad del av väg- och flygtrafiken i . Utöver detta krävs också att fordonen är väsentligt mer energisnåla samt att det totala trafikarbetet reduceras. Regeringens politik med stora vägsatsningar, höjda banavgifter, uppsplittring av kollektivtrafiken och en politik som gör transporter med buss och tåg dyrare motverkar denna utveckling. vill se en annan politik för moderna städer där det är nära till service och kultur och där en större del av resandet kan ske med bra kollektivtrafik och cykel. Det ska vara bekvämt och prisvärt att avstå från bil och flygresor. målsättning är att fördubbla dagens andel resande med kollektivtrafik till 2020 och öka andelen godstransporter på järnväg väsentligt. föreslår ett klimatpolitiskt ramverk Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken föreslår de gröna ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal för de svenska utsläppen av växthusgaser. Det klimatpolitiska ramverket bör ange tydliga regler för exempelvis hur uppföljning och redovisning ska ske. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel, samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Ett sådant regelverk finns i och i finns liknande planer. söker ett brett politiskt samarbete kring ett sådant ramverk för . Detta ramverk skulle få stora konsekvenser för transportsektorn, vars klimatpåverkande utsläpp är orimligt stora. För att nå klimatmålen krävs en omprioritering av resurser från väg till järnväg och andra klimatsmarta transporter. I kapacitetsutredning finns en möjlighet att göra ett vägval till förmån för klimatet. Där finns konkreta åtgärder som gör det möjligt att minska fossilberoende inom vägtransportsektorn till 2030. För att nå dit krävs stora investeringar i järnväg, kollektivtrafik och cykel. Men det räcker inte. Det behövs också ekonomiska styrmedel som gör att flyg- och vägtrafik med stor klimatpåverkan får betala för sig. På så sätt ökar också incitamenten att göra en verklig klimatomställning av transportsektorn. Regeringen missar möjligheten att nå klimatmålen. Den satsar miljardbelopp på klimatförstörande vägar såsom Förbifart , och även Österleden, istället för att satsa offensivt på kollektivtrafik som har framtiden för sig. Vi ser också hur regeringen står handfallen inför att skapa ekonomiska styrmedel som leder mot klimatmålen. föreslår ett flertal åtgärder som ökar kollektivtrafikens konkurrenskraft gentemot flyg, bil och lastbil, såsom höjd koldioxidskatt, avståndsbaserad lastbilsskatt och klimatskatt på flyget. Ökat tågresande och kapacitetsbrister Det finns en mycket positiv trend inom transportsektorn; järnvägstransporterna ökar kraftigt. har persontrafiken ökat , den regionala trafiken . Godstrafiken har också ökat kraftigt, . Ökningen är mer än dubbelt så stor som i de prognoser som låg till grund för Framtidsplanen 20042015. Detta är ett av skälen till att det blivit stora kapacitetsproblem på järnvägsnätet.10 Tabell 1 Ökad efterfrågan på järnvägsresande och -transporter (1990-2020, miljarder personkilometer)11 Det ökande resandet och godstillväxten på tåg har skett trots högre priser, krångligare bokning, många förseningar och allmänt tågkaos . Detta är tydliga indikatorer på vilken potential det skulle finnas för tågresande om priserna var rimliga, om tågen gick och om bokningen förenklades. För att inte tala om möjligheterna om järnvägen fick rättvisa ekonomiska villkor genom att en lastbilsskatt infördes. Tyvärr finns tecken på ett trendbrott på grund av alla förseningar. Det är nu hög tid att påbörja arbetet med att återställa förtroendet för järnvägen. Problemen för svensk järnväg kommer främst ur tre delar: Underhållet är kraftigt eftersatt. Flera flaskhalsar gör systemet känsligt för störningar. Nyinvesteringarna håller inte jämn takt med den ökade efterfrågan. har fått i uppdrag av regeringen att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet, den så kallade . Rapporten är tydlig: underhållet är kraftigt eftersatt och åtgärder för att bygga bort akuta flaskhalsar måste prioriteras.12 visar att det behövs 34 miljarder kronor13 för att komma tillrätta med det eftersatta underhållet och för att bygga bort de mest akuta flaskhalsarna. De flesta remissinstanser som svarat på kapacitetsutredningen anser att denna nivå är ett absolut minimum för att klara de mest grundläggande behoven för person- och godtrafiken. På ser behov av större strategiska investeringar såsom nya spår för höghastighetsbanor, som både frigör stor kapacitet på befintliga banor och som skapar kortare restider och bättre punktlighet. Annars kommer restiderna och turutbuden mellan storstäderna att försämras. anser att de största bristerna i järnvägssystemet är i och kring storstäderna. Det saknas helt enkelt spårkapacitet som svarar mot den efterfrågan som finns att resa kollektivt. tåglyft för hela landet Långsiktig ökning av banunderhållet föreslår ökat underhåll i nivå med de summor som kapacitetsutredning har identifierat i högsta alternativ (C4).14 Detta är vad anser behövs för att komma tillrätta med det eftersatta underhållet. För drift, underhåll och reinvesteringar innebär det en ökning med i snitt jämfört med gällande plan. Regeringen ökar nu underhållet med . Det är bra, men inte tillräckligt för att komma upp till den nivå som behövs för att verkligen lösa problemen på spåren. Därför satsar vi mer på drift, underhåll och reinvesteringar, jämfört med regeringens förslag. Det innebär mer än regeringen under hela budgetperioden. Avregleringen av tågtrafiken har skapat en rad problem som höjda priser, krångliga biljettköp, stängda stationer, dumpade anbud, sämre snöröjning och underhåll. vill ha en bättre samordning av bland annat underhållet och har tillsammans med övriga oppositionspartier i gett regeringen i uppdrag att återkomma med ett förslag. Vi anser även att projekteringsbolaget , som bildades vid bolagiseringen och sammanslagningen av affärsenheterna inom och , ska behållas i statlig ägo. Vi ställer oss därför inte bakom regeringens förslag om bemyndigandet att sälja Vectura. Staten bör istället ta vara på den kompetens som finns inom Vectura och är viktig och behövs för omställningen av samhället inom transportområdet. Mer information finns i kommittémotion för Utgiftsområde 24. Åtgärda flaskhalsarna och öka kapaciteten visar tydligt på en rad flaskhalsar som hotar godstrafik och även persontrafik. En del av dessa investeringar ingår i den nationella planen, och föreslår i en tidigareläggning av arbetet med dessa. föreslår i snitt i sitt högsta alternativ men visar att även med dessa satsningar kommer en rad flaskhalsar att finnas kvar 2021. Vi satsar på att åtgärda flaskhalsar , med en upptrappning från för att sedan trappas upp till en nivå om . Godspott och satsning på lågtrafikerade banor I de tågsamtal som fört , bland annat med näringsliv och fackföreningar, har det framkommit att det finns stora behov av satsningar på hållbara godstransporter. är utvecklingen snarare att mer och mer gods går över till lastbil. Denna utveckling måste brytas om vi ska ha en rimlig chans att nå klimatmålen. Regeringens satsning på är ett bra första steg för en hållbar godstrafik för gruvnäringen. föreslår även att det ska byggas en järnväg till gruvan i , , vilket är den bästa lösningen för tungt gods. anser att vi bör hitta lösningar där även gruvindustrin kan bidra till spårutbyggnaden, då det är en bana renodlad för godstrafik. föreslår en särskild satsning på en så kallad godspott, för finansiering av ett flertal olika investeringar för att skapa klimatsmartare godstransporter. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Denna pott kan också ses som ett svar på branschens förslag om att inrätta en så kallad marknadspott för viktiga och oförutsedda investeringar. Vi anslår i detta syfte . Investeringarna kan bland annat användas till satsningar inom nedanstående områden. Längre och tyngre tåg. Det är tekniskt möjligt att köra godståg som är och väger , vilket är mer än dubbelt så långa och dubbelt så tunga än i dag.15 Med sådana tåg går det att fördubbla godskapaciteten på järnvägen. För att möjliggöra längre och tyngre tåg krävs järnvägsombyggnader, till exempel i form av längre mötesplatser och längre terminaler. Möjligheten att lasta om gods mellan järnväg, sjöfart och väg är avgörande för att hitta klimatsmartare godslösningar. Vi vill att statens möjlighet att delfinansiera denna typ av investeringar ska öka. Elanslutning för fartyg i hamnar. Miljövinsterna med elanslutning för fartyg i hamn är stora. Ett elanslutet roro-fartyg förbrukar vid ett genomsnittligt hamnuppehåll i storleksordningen 5 00020 000 kWh, vilket motsvarar vad en normalstor villa förbrukar under ett år.16 Samordnade transporter i staden. bedömer att den totala potentialen för samdistribution och ruttplanering kan vara , varav ruttplanering står för 5 procent.17 Att möjliggöra statlig medfinansiering för samordnade transporter i staden skulle minska de tunga transporternas klimatpåverkande utsläpp. För är det självklart att satsa på de så kallade lågtrafikerade banorna, inte minst med tanker på deras viktiga funktion för godstransporter. Det gäller till exempel Dalabanan, , Norra stambanan, , , Tjustbanan, Stångådalsbanan, Västerdalsbanan, och . Framtidsinvesteringar i nya snabba spår Järnvägskapaciteten behöver öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik och mer gods , samt för att skapa ett mer robust järnvägsystem. Då räcker inte alla ovanstående och nödvändiga satsningar till. Det behövs också helt nya banor för snabba tåg i . Därför är det positivt att regeringen nu inkluderat Ostlänken och en första etapp av sträckan GöteborgBorås i sina planer. Det är ett stort steg framåt. Men vi ställer oss frågande till regeringens strategi att stänga dörren för framtidens användning av banan, genom att begränsa topphastigheten . underlag visar att investeringen ger störst samhällsekonomisk nytta med en topphastighet . Ostlänken är redan projekterad för denna hastighet och merkostnaden är enbart . Vi anser att man i en så stor strategisk investering ska bygga för framtiden. Därför bör Ostlänken byggas i en standard för höghastighetståg. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Vi anser även att regeringen bör göra en avsiktsförklaring för utbyggnad av höghastighetsbanor som kan avlasta den befintliga järnvägen. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det ger utrymme för mer pendel- och godståg och gör det svenska järnvägsnätet mindre sårbart för störningar. Många länder i har redan byggt och bygger nya banor för höga hastigheter. På de sträckor där dessa byggs har flygresandet minskat kraftigt med stora miljövinster som följd. Vi vill att höghastighetståg ska knyta samman våra största städer; och senare även och . anser även att det behövs andra nya järnvägsstråk i . Ett exempel är Norrbotniabanan, en ny bana UmeåLuleå för att klara godstrafiken och för persontransporter mellan städerna längs där många bor. En annan viktig strategisk investering är kapacitetsförstärkningar i Ostkustbanan, som gör det möjligt att bättre utnyttja den nya kvaliteter för både gods- och persontrafik. Ett tredje nytt stråk för godstrafiken är Sydostlänken från via till . och är ett par av de företag som har behov av denna godslänk till hamnen vid . De rödgröna införde ett statsbidrag till inköp av spårfordon. Många av de moderna regionaltåg som används köptes in med detta stöd. Behovet kvarstår men regeringen avskaffade stödet . föreslår att statsbidraget återinförs och även ska kunna sökas för reinvesteringar i befintliga tåg. Statsbidraget söks av operatörerna och delas ut av efter en rimlig fördelning. Det bör fortsättningsvis kunna ges till alla typer av spårfordon: pendeltåg, person- och godståg på det nationella järnvägsnätet, tunnelbanetåg och spårvagnar. En åtgärd kan vara att stödja installation av det nya signalsystemet ERMTS som beslutat om och som innebär stora merkostnader för operatörerna. Öka stödet till persontrafik med tåg Regeringens nedskärningar för trafikavtal har inneburit en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Anslaget för trafikavtal har minskats från 2008 till 2011 när myndigheten införlivades i . föreslår regeringen ett oförändrat stöd. Detta riskerar att leda till nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. Ett exempel är att mellan och () har fått sitt anslag indraget, vilket inneburit att persontrafiken lagts ned trots att banan håller på att elektrifieras. Dessa nedskärningar sker som medvetenheten om kollektivtrafikens potential som klimatverktyg blir allt större. anser att anslaget till trafikavtal ska höjas med , sammanlagt , som ska öronmärkas för tågtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. anser att anslaget till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. innebär oljeprisökningar för Gotlandstrafiken att den totala summan för övrig trafik minskar.