ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ju281 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändiga åtgärder för att motverka barnsexturism. definieras barnsexturism som kommersiella sexuella övergrepp på barn i samband med resande eller vistelse utomlands. Ofta reser köparna från resursstarka till ekonomiskt fattigare länder i , , eller . Barnsexturister utnyttjar mycket cyniskt sitt relativa maktövertag mot barn i dessa länder. Förövarna återfinns i alla åldrar och alla samhällsklasser. Det är köparnas efterfrågan som styr barnsexturismen. Svenskar återfinns bland andra nationaliteter i denna gränslösa brottslighet. Inga insatser från svenskt statligt håll har gjorts för att få fram mer information om denna grupp av förövare eller hur stor del av den internationella efterfrågan som svenskar utgör. Denna information är en förutsättning för att effektivt kunna förebygga dessa brott. Inte heller görs några insatser att nå svenska resenärer med information om barnsexturism eller om att svenskar kan dömas för dessa brott i även om brotten är begångna i andra länder. måste därför ta ett ökat ansvar för de vedervärdiga, brottsliga handlingar som svenska medborgare begår mot barn utanför vårt lands gränser och även vidta åtgärder för att förebygga dem. Några officiella siffror över barnsexturism finns inte, däremot finns undersökningar om hur stor andel av turistande svenskar som mött barnsexturism. I den senaste undersökningen , uppger av de 1 009 personer som deltog i undersökningen att de har kommit i kontakt med barnsexturism. måste ta ett ökat ansvar för brottsliga handlingar som svenska medborgare begår mot barn utanför vårt lands gränser. Detta bör göras genom att lägger fram konkreta förslag och har tydliga målsättningar med sitt arbete. Detta är en självklar del i det svenska arbetet för att alla barn skyddas lika, såsom man är ålagd enligt åtagande i . Det måste till en bättre koordinering mellan , de svenska rätts- och utlandsmyndigheterna och andra EU-länders utlandsmyndigheter, i syfte att etablera fungerande informationsrutiner vid fall av misstänkta sexualbrottslingar från medlemsländerna. Att säkerställa anmälningsmöjligheter, t.ex. hotlines, vid samtliga svenska ambassader i världen i samarbete med svensk polis samt att dessa marknadsförs är ytterligare en åtgärd som bör genomföras. Det krävs krafttag för att komma åt barnsexturismen. Alla barn i hela världen har rätt att slippa övergrepp.
mot · H002Ju286 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra villkoren för villkorlig frigivning i 26 kap. 6 § . Villkorlig frigivning efter att ha avtjänat två tredjedelar av ett fängelsestraff är regel, snarare än undantag. När två tredjedelar av ett tidsbestämt fängelsestraff har avtjänats, skall den dömde friges villkorligt . Undantag görs endast om det finns synnerliga skäl för det och i den bedömningen ska det tas hänsyn till om den dömde allvarligt har brutit mot föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. Grundregeln borde vara den omvända: Att den dömde ska avtjäna hela straffet, men att möjlighet till villkorlig frigivning finns om synnerliga skäl föreligger. Exempelvis exemplariskt uppträdande och en tydlig visad vilja att lämna brottsligheten bakom sig. I finns en sådan modell, där man kan friges efter två tredjedelar av straffet, men då genomförs en individuell prövning om uppförande under straffets gång och framtidsutsikterna för att leva ett hederligt liv. Genom att ändra grundregeln enligt ovan så uppstår incitament att sköta sig bra. krävs det ett mycket dåligt uppförande för att den villkorliga frigivningen ska skjutas upp, och då är det oftast bara med . När en domstol fastställer ett straff ska den inte ta hänsyn till den villkorliga frigivningen. Domstolen dömer således utifrån att hela straffet ska avtjänas, trots att det i praktiken bara är två tredjedelar. Svensk lag bör således ändras så att villkorlig frigivning efter två tredjedelar av avtjänat straff blir en möjlighet, inte en grundregel.
mot · H002Ju287 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag om att bygga nya kriminalvårdsanstalter av lägre standard men med bibehållen säkerhet där utländska medborgare samt de som döms till riktiga livstidsstraff ska tas emot. Till stor del p.g.a. uppluckring av gränsskyddet har utländska ligor fått möjlighet att härja på brottsturnéer i vårt land. är svensk kriminalvård mycket kostsam. Det är i sig inget konstigt med det vi är ett väl utvecklat i-land och utvecklad är därför även vår kriminalvård. Det konstiga uppstår när utländska medborgare, som kommit hit för att begå brott, döms för brott och avtjänar straff i miljöer som ofta kan vara av högre standard än vad de själva är vana vid i sina hemländer. Detta skapar inte precis incitament för att inte återvända hit på ytterligare en brottsturné. Jag anser att kriminalvård ska vara human men att den måste anpassas efter verkligheten. Jag vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att bygga en ny form av medborgare som ska utvisas, avvisas eller väntar på beslut om sådan åtgärd. Denna nya form av kriminalvårdsanstalt ska vara human men spartansk mat och husrum ges, men i övrigt inga former av fängelselyx d.v.s. ingen god standard eller några rehabiliteringsåtgärder. Även de som dömts till riktiga livstidsstraff i enlighet med förslag, bör förläggas till dessa mer spartanska faciliteter, som ändå självfallet ska ha god säkerhet. Fördelarna med sådana förvaringsutrymmen är flera: De blir billigare att bygga och billigare i drift, därmed kan vi ha fler platser till lägre pris. Då standarden kommer att vara spartansk kommer det också bli mindre attraktivt att sitta inlåst. Skattepengar slipper gå till personer som ändå inte kommer att finnas i landet efter avtjänat straff alternativt aldrig kommer ut. Förslagsvis ska de förvaringsplatser som är ämnade för utländska medborgare ligga innan eller i närheten av gränspassager för att underlätta och effektivisera hanteringen av av- och utvisade eller de som väntar på beslut.
mot · H002Ju291 · 2012-10-02 00:00:00 — Kvinnojourers rätt att begära handräckning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge landets kvinnojourer rätt att begära handräckning från polisen. Om en myndighet begär handräckning från polisen har polisen skyldighet att bistå med detta. Om en kvinnojour ber om det är det däremot vanligt att polisen säger nej. Det får till följd att kvinnor som misshandlats och tagit steget att lämna den som misshandlar hamnar i en orimlig situation. De kan inte ens hämta sina egna kläder i det före detta gemensamma hemmet eftersom de då riskerar att bli misshandlade på nytt. Att ställa upp med handräckning innebär inte att ta ställning för den ena eller andra parten, det innebär bara att för säkerhets skull förebygga brottslighet och skydda den som anser sig behöva skydd. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att ge även kvinnojourer rätt att begära handräckning, utan att polisen ska kunna neka dem detta, ses över.
mot · H002Ju292 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin i Sala. öppnade Salbergaanstalten i Sala. Det är största fängelse räknat i antalet intagna. lät i bygga en rättspsykiatrisk institution. Både och Kriminalvården har uttalat sig positivt i fråga om att de två inrättningarna har en geografisk närhet. Trots att det är skilda lagstiftningar som styr verksamheternas inriktning inom respektive rättspsykiatrin har man inom dessa båda verksamheter ett likartat arbetssätt. Ett problem som berör båda verksamheterna är att den grundläggande utbildningen inte är tillräcklig utan en särskild internutbildning behövs för att personalen ska kunna utföra ett fullgott arbete. har det varit vanligt att frågor rörande ifall människor ska dömas till fängelse eller till vård inom rättpsykiatrin debatterats. Vi har kunnat se i medier att tingsrätter och hovrätter kommit fram till olika beslut utifrån samma underlag. Ständig fortbildning och kompetensutveckling måste givetvis alltid finnas, men en gemensam grundutbildning skulle kunna lägga en bättre grund för arbete både inom och inom rättspsykiatrin. Det finns också goda möjligheter att anordna distansundervisning för polisstuderande genom samarbete med någon av polishögskolorna. Behovet av fler utbildade poliser är stort och i Sala finns lämpliga lokaler (gamla polishuset) där det också finns utrymmen som är passande som övningslokaler. I samma hus är det även möjligt att skapa utbildningslokaler. Sala har ett ypperligt geografiskt läge med goda kollektiva trafikförbindelser. Detta gör att upptagningsområdet av blivande kriminalvårdare, skötare inom rättspsykiatrin och poliser skulle fungera utmärkt. Genom samverkan mellan Kriminalvården, i och Sala kommun skulle en verksamhet som vänder sig till intresserade av både kriminalvård och rättspsykiatri kunna förläggas till Sala. Utbildningen kan också samordnas med polisutbildningen. Möjligheten att här hitta en ny form av utbildning som kan bli vägledande för hela landet är därför stor.
mot · H002Ju293 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet stölder på landsbygden. så har antalet stölder kraftigt ökat på landsbygden. Mest stöldbegärligt är tydligen diesel som är ett lätt byte i traktorer och skogsmaskiner. så har stölderna intensifierats. Boende på landsbygden tror att brotten är organiserade och att professionella ligor är i farten. Statistik över stölderna på landsbygden saknas tydligen då enligt uppgift inte för sådan. så är det många på landsbygden som resonerar som så, att det inte är lönt att polisanmäla då anmälningarna läggs ner meddetsamma i brist på bevis. Dessa reaktioner och denna utveckling är mycket oroande. I ett rättssamhälle som så är det nödvändigt att allmänheten har ett stort förtroende för de rättsuppehållande myndigheterna. är myndigheterna beroende av en aktiv medverkan från allmänheten för att kunna lösa brott. Det innebär att en negativ utveckling av det slag som tidigare i motionen presenterats måste få ett slut. Det är därför nödvändigt att man från myndigheternas och regeringens sida vidtar åtgärder som möjliggör en sådan förändring.
mot · H002Ju297 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om häkte i . I finns endast ett häkte. Det ligger i i länets södra del. Länets största stad, , ligger i den norra delen. kommer att ha 100 000 invånare, vilket är en dryg tredjedel av länets befolkning. Länet är geografiskt splittrat och kommunikationerna mellan och är inte de bästa. Enligt SCB:s medborgarundersökning upplever invånare en otrygghet när det gäller brottslighet. Det så kallade trygghetsindexet ligger under nivån som markerar godkänt. Upplevelsen beror delvis på att staden har ett rykte om sig att ha hög kriminalitet. Men det finns också en verklighet med en hög andel våldsbrott. har också grov organiserad brottslighet etablerat sig i . Allt detta gör en effektiv brottsbekämpning nödvändig. Regeringen har utökat resurserna till rättsväsendet. finns över 500 poliser i . Dessa poliser måste användas effektivt. driver på för att kraftigt öka antalet kvarterspoliser som jobbar nära invånarna i ett område. Den modellen är förtroendeskapande och brottsförebyggande. tas resurser upp av transporterna till och från häktet i . En vanligt förekommande beskrivning är att det ständigt är minst en bil på väg antingen till eller från häktet. Även om bilden är överdriven visar det på den frustration som finns att polisen får agera transportkompani istället för att förebygga och bekämpa brott. En samlokalisering av polishus, häkte och tingsrätt skulle förbättra arbetet för många, öka trygghetskänslan för medborgaren, minska transporterna och effektivisera tingsrättens arbete med att lagföra skyldiga gärningsmän. Samarbetet mellan de tre ansvariga myndigheterna polismyndigheten, och Kriminalvården tycks dock inte fungera i det här avseendet. Planen att samordna de rättsvårdande myndigheterna lokalt och få ett häkte till riskerar att gå om intet. Det vore olyckligt både ur ett Eskilstunaperspektiv och ur ett länsperspektiv. Jag anser att möjligheten att samlokalisera de rättsvårdande myndigheterna i borde tas tillvara och att det behövs ett häkte i .
mot · H002Ju298 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om danstillstånd. Om du börjar dansa på ett ställe som inte har tillstånd för dans så kan stället tvingas att stänga ner. är nämligen starkt reglerat i . Hur kan det vara så förbjudet att dansa? Jo ... , lagen skrevs, trodde man att dans leder till oordning. Detta fick bli bakgrunden till denna motion. Citatet är hämtat från internet. Jag tycker polisen ska jaga brottslingar och hjälpa allmänheten när allmänheten har problem inte utreda om ett danstillstånd ska utfärdas eller inte. Ingen krögare har någonsin blivit av med tillståndet (serveringstillståndet) för att några gäster spontandansat inne på en pub. Det fungerar trots allt! Lägg ned danstillståndet och låt oss dansa som vi vill! Jag hoppas att denna motion kan resultera i att tillstånd för dans upphör och att polisen kan ägna sig åt brottslingar och åt att hjälpa allmänheten.
mot · H002Ju301 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över polisens utryckningstid. Ett effektivt och säkert rättsväsen är en förutsättning för tryggheten i samhället. har mycket positivt hänt inom svenskt rättsväsen, inte minst när det gäller polisen. har vårt land fler poliser än , och med en ökning på 3 000 nya poliser har vi nu nått målet om 20 000 poliser i . Utryckningstiden är avgörande för att polisens arbete ska ge verkligt resultat och bidra till att öka tryggheten i människors vardag. När människor är i nöd måste man alltid kunna lita på att polisen snabbt kan vara på plats för att hjälpa till. Inte minst blir detta viktigt på landsbygden då avstånden ofta är stora. Inom räddningstjänsten finns ett generellt regelverk om en utryckningstid . Detta innebär att efter att ett larmsamtal inkommit ska den första bilen ha lämnat stationen . Någonting liknande finns emellertid ännu inte inom polisen. Polisens egen undersökning ifrån baserat på responsen på prio ett-larmen visade även på en stor diskrepans i tillgänglighet och utryckningstid för polisen beroende på var larmet inträffade. I en storstad () fick man i snitt vänta på att polisen skulle anlända medan man i mindre tättbefolkat område fick vänta mer än dubbelt så . En långsam utryckningstid bidrar till otrygghet och minskat förtroende för polisen. I ett längre perspektiv kan bristen på polis på exempelvis landsbygden leda till vanskliga förhållanden om människor inte alltid kan lita på att polisen anländer inom en rimlig tid. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten till en översyn av polisens arbete för att förbättra utryckningstiden i syfte att säkerställa att polisen, likt räddningstjänsten, har samma generella responstid över hela landet.
mot · H002Ju303 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över svensk vapenlagstiftning bl.a. i syfte att möjliggöra en rationell och säker förvaring av jaktvapen. Det förekommer att man i vårt land dömer till straff enligt gällande vapenlagstiftning därför att man förvarar sitt jaktvapen hos någon annan. Bakgrunden till uppkommen situation som alltså är straffbar kan vara att barn eller andra anhöriga som bor på annan ort än där jakten bedrivs men som regelmässigt jagar på samma ställe tex på föräldragården ser det som rimligt att också låta förvara sitt vapen där. Att förvaringen sker på godkänt sätt i godkända vapenskåp etc påverkar inte bedömningen enligt dagens regelverk. Ser man detta ur den enskildes perspektiv ter det sig logiskt att man förvarar sitt vapen på rätt sätt på det ställe där man regelmässigt utför jakt. Det lagstiftaren vill förhindra, ökande mängder illegala vapen i omlopp, har liten koppling till jaktvapen. Den statistiska kopplingen är tvärtemot sådan att antalet våldsbrott med vapen är lägst i de delar av landet där det finns flest vapen i förhållande till folkmängd. En vällovlig kamp mot illegala vapnen i omlopp i syfte att användas i kriminella sammanhang riskerar resultera i svårförståelig byråkrati och regler kring jaktvapnen. Mot bakgrund av det ovan anförda finns det därför skäl att se över svensk vapenlagstiftning bland annat i syfte att möjliggöra en rationell och säker förvaring av jaktvapen.
mot · H002Ju304 · 2012-10-03 00:00:00 — Tillståndskrav för s.k. åtelkamera tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av åtelkamera. Vildsvinens utbredning och till följd därav skador och olyckor orsakade av vildsvin i vårt land ökar. Vi eftersträvar därför en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska olägenheterna av en växande vildsvinsstam. I syfte att öka jägarens kunskap om viltet finns tillgång till så kallade viltövervakningskameror. Det har blivit vanligt att jägare och markägare skaffar sig viltövervakningskameror i samband med jakt på vildsvin. Dessa kameror används vid s.k. åtelplatser där foder i syfte att locka till sig vildsvinen läggs ut. Syftet med dessa kameror är att både jägare och markägare ska skaffa sig kunskap om vildsvinens dygnsrytm och vilka individer som besöker platsen för att med denna kunskap kunna bedriva en korrekt och förvaltande avskjutning. Sammantaget sker detta i syfte att möjliggöra en effektiv jakt av vildsvin i vårt land. Gällande lagstiftning för användande av kamera på det sätt som beskrivs ovan ställer krav på tillstånd för kameraövervakning på allmän plats. Bestämmelsen avseende kameraövervakning på allmän plats har till syfte att minimera intrånget i vår personliga integritet. Självklart är en åtelplats att betrakta som en allmän plats, en plats dit allmänheten med stöd i allemansrätten har tillträde. I lagen om kameraövervakning finns ingen särskild undantagsbestämmelse för viltövervakningskameror eller åtelkameror som sätts ut i skog och mark i syfte att övervaka vilt. Lagens bokstav kan då tolkas som att det fordras tillstånd för att sätta upp viltövervakningskameror eftersom allmänheten genom allemansrätten har rätt att vistas på platsen. Länsstyrelserna, som förväntas bedöma inkomna ansökningar och ge erforderliga tillstånd, ger olika besked till de jägare som kontaktar dem för att reda ut begreppen. I de fall tillstånd har ansetts nödvändigt har tillstånd inte givits. Denna osäkerhet i lagens tillämpningsområde och de olika tolkningar av gällande lag som uppvisas av olika länsstyrelser måste undanröjas genom ett förtydligande i lagen. Det är inte rimligt att lagen skall omfatta sådana situationer som de när viltövervakningskameror används i normalfallet enligt ovanstående beskrivning. Risken för intrång i den personliga integriteten vid användande av en så kallad åtelkamera är försumbar, och kravet på tillstånd försvårar i onödan den effektivare vildsvinsförvaltning som samhället så enträget efterfrågar. Lagen måste därför ändras så att kravet på tillstånd inte gäller för övervakningskameror som satts ut av jakträttsinnehavare med markägares tillstånd i syfte att övervaka vilt.
mot · H002Ju305 · 2012-10-03 00:00:00 — Våld mot valda politiker bör likställas med våld mot tjänsteman tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att folkvalda politiker ska omfattas av det skydd som anges i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet. har ett speciellt skydd för exempelvis poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, väktare och trafiktjänstemän. Skyddet regleras i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet, och skyddsintresset rör personer som fullgör myndighetsutövning där HD har beskrivit dem som befattningshavare som utövar för det allmänna viktiga funktioner. HD beskriver även en gärning mot en tjänsteman som ett artbrott med en stark presumtion för fängelse då befattningshavare som utövar för det allmänna viktiga funktioner inte skall hindras att utöva dessa effektivt och opartiskt. Detta skydd täcker emellertid inte folkvalda politiker. Vi menar dock att folkvalda politiker på samma sätt som poliser, väktare och trafiktjänstemän utför för samhället viktiga funktioner och bör därmed omfattas av det extra skydd som lagen ger för tjänstemän. Folkvalda politiker utgör faktiskt centrala aspekter i det demokratiska systemet och hot eller våld mot dessa är minst lika allvarligt som hot mot tjänsteman. Vi anser därmed att folkvalda politiker till kommun, landsting, region eller ska omfattas av skyddet som 17 kap. ger om brott mot allmän verksamhet.
mot · H002Ju308 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som ska resultera i strängare straff för vålds-, sexual- och narkotikabrott samt tillgreppsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen med särskilda bestämmelser om unga reformeras för att endast inkludera personer som ännu inte fyllt . Straffnivåerna i är ofta löjeväckande låga. Brottslingar som begått våldtäkt, mord eller andra fruktansvärda handlingar kan ibland komma undan eller i svenskt fängelse. Detta, menar vi, är inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen, ger inte offret och dess anhöriga upprättelse och verkar inte heller preventivt i någon större utsträckning. Här följer en kort lista över hur låga straff folk kan få i : Man i dömd för misshandel, våldtäkt, narkotikabrott och brott mot knivlagen. Under våldtäkten hotade han kvinnan, urinerade på henne och slog sönder hennes mobiltelefon. Mannen är tidigare dömd för misshandel. Dom: i fängelse. våldtogs en 80-årig försvarslös dement kvinna av en 35-årig man, anställd som vårdare. Brottet skedde på arbetstid. återkom han till sin arbetsplats, då ej på arbetstid, och försökte våldföra sig på kvinnan igen. Våldtäktsförsöket avbröts dock då nattpersonalen kom och knackade på dörren och gick in. Brottslingen dömdes för våldtäkt och försök till våldtäkt till fängelse och . Listan kan göras lång på brott där brottslingen döms till alltför låga straff. En genomgång som gjort, den största genomgången i sitt slag, visar att svenska domstolar ofta dömer ut straff i den nedre kanten av straffskalan. Exempelvis konstaterades att straffen för samtliga brottstyper i snitt ligger i den nedre fjärdedelen av straffskalan. När det gäller grov kvinnofridskränkning, grov misshandel och olaga hot ligger av domarna i den nedre fjärdedelen av straffskalan. I rapporten dras också slutsatserna att allt fler döms till fängelse men att straffen blir kortare, att kvinnor får lindrigare straff än män och att det inte spelar någon större roll för straffets längd om man dömts tidigare. Denna situation är inte hållbar och visar tydligt att lagstiftarna måste agera för att åtgärda den rättspraxis som lett till att alltför låga straff döms ut alltför ofta. vill därmed se att regeringen återkommer med lagförslag som ska resultera i strängare straff för vålds-, sexual- och narkotikabrott samt tillgreppsbrott såsom rån, inbrott och stöld och jämförlig brottslighet. Hur dessa straffskärpningar bäst uppnås, om det är genom höjda miniminivåer, förändrade rekvisit eller annat, får ankomma på regeringen att återkomma med förslag på. Det är även så att lagen om särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare måste reformeras. I blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Dock tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under tjugoett år gamla, med lägre straff som följd. Detta förhållningssätt är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar och därmed bör denna hänsyn upphöra.