ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N319 · 2012-10-03 00:00:00 — CSR-licensiering i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja de mindre företagens CSR-arbete. Sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa blir en allt viktigare fråga för dagens företag. Det benämns CSR, Corporate Social Responsibility. Det finns ingen anledning att betvivla att engagemanget är äkta, men självklart drivs företagen också av insikten att ett ansvarsfullt företagande är bra för framtida investeringar och vinster. Alldeles oavsett vad motivet är bör staten uppmuntra och stödja att företagen är beredda att ta ett ökat ansvar för till exempel miljön eller sina medarbetares hälsa. Statens stöd bör i första hand inriktas på de mindre företagen, främst de företag som är verksamma på den internationella marknaden. De saknar i regel de resurser som storföretag har att lägga ned på detta viktiga arbete. Regeringen bör därför se över möjligheterna att understödja mindre företags arbete med en eventuell CSR-licensiering.
mot · H002N321 · 2012-10-04 00:00:00 — behöver fler exportmogna destinationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över satsningar på fler exportmogna destinationer. Det går bra för svensk besöksnäring, riktigt bra. Statistiken visar på fortsatt stark tillväxt, och vi kan konstatera att utländska gästnätter och exportvärdet ökar. har en jättepotential att utvecklas som besöksland. Här finns alla förutsättningar: unika platser för upplevelser året runt, rika natur- och kulturvärden, pulserande storstäder och en attraktiv livsstil. Vi har också bra förutsättningar för möten och evenemang, kunskap om målgrupper och marknader, ett växande miljökunnande och en enorm energi hos företagare och anställda. Turism är en tillväxtnäring, nya basnäring, med drygt 160 000 anställda. ökade turismens totala omsättning i till . Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till 98,8 miljarder. För att skapa förutsättningar för en fortsatt expansion har näringen utarbetat en nationell strategi för svensk besöksnäring som tar sikte på en tydlig vision, nämligen en fördubbling av turismen till 2020. Som ett av de viktigaste områdena betonas behovet av att utveckla fler exportmogna destinationer för att stärka konkurrenskraften. Ett steg i den riktningen togs under innevarande år då 60 miljoner anslogs för utveckling av fem exportmogna destinationer under . Det är bra och i linje med det turistpolitiska målet att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. I årets budgetproposition kan vi läsa att Visit får ytterligare 30 miljoner för marknadsföring av som turistdestination på den internationella marknaden. Det kan säkert vara bra, men i takt med säljaktiviteter och ökad efterfrågan växer så behövs fler säljbara produkter på hyllorna. En grundläggande förutsättning för all lyckad ekonomisk aktivitet oaktad bransch är att sälj och produktion går hand i hand. är verkligen på G som turistland, men vi behöver definitivt öka takten i kvalitetssäkring och minst fördubbla takten att utveckla exportmogna destinationer. Med anledning av ovan anförda föreslås att regeringen tar initiativ till kraftfulla satsningar i frågan.
mot · H002N324 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur hinder ska undanröjas. Turistnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat avsätter våra grannländer betydligt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Då kan den svenska turistnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter då arbetstillfällen genereras. Regeringens ambitioner inom turistsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat Matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster som turistland. Men turistinsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turistland faller ut i verkligheten. I är huvuddelen av turisterna intresserade av kultur, kulturgeografi och historia. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turistföretagare att utveckla sina verksamheter. Då krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turistsatsningarna. En nationell turistplan behövs, som länen sedan kan bryta ned. En bättre koordinering av turistsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turistnäringen är på frammarsch i och har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turistföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt- och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turistföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och trygghetsvillkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas. i (C)
mot · H002N325 · 2012-10-03 00:00:00 — Förbättrat företagsklimat för LOV-företagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en uppföljning av länsstyrelsernas vilja och kunskap att underlätta företagsutveckling och förbättra företagsklimatet för nya branscher, såsom LOV-företag. Regeringen gav i i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser i landet arbeta med förslag om regelförenkling. I uppdraget ingick också att sprida kunskap om företagens behov av effektiv myndighetsservice och myndighetens roll att bidra till ett gott regionalt företagsklimat. Det är ett lovvärt initiativ som vi önskar att alla landets länsstyrelser ser värdet av och aktivt deltar i. Men trots detta goda initiativ ser vi att det finns länsstyrelser som inte är i takt med den nationella politiken i dessa frågor. har flera kommuner infört LOV (lag om valfrihetssystem), vilket gjort att en hel del pedagoger och vårdpersonal startat privat verksamhet inom sina kompetensområden. Dessa privata aktörer har gått in på en marknad som i vissa fall är främmande för beslutande regionala myndigheter. Det har därför förekommit att LOV-företag har missgynnats på grund av myndigheters okunskap och inte behandlats likvärdigt med traditionella tillverkningsföretag. Ett exempel som vi har stött på är en förskola i privat regi som inte beviljats investeringsstöd från sin länsstyrelse med motiveringen att deras företag inte är att betrakta som ett riktigt företag i och med att verksamheten är mycket lokal och endast har en kund, kommunen. Tolkaren behöver inte vara mycket insatt i barnomsorgsfrågor eller omsorgsfrågor överlag för att förstå att det ligger i denna verksamhets natur att den har endast en kund och dessutom en lokal sådan. Vårdnadshavare på en ort lär ju inte skicka sina barn till en förskola som ligger långt bort hur bra och framstående den än är. Vi anser inte att denna motivering för ett avslag är godtagbar eller i linje med regeringens avsikt med investeringsstödet. Enskilda länsstyrelsers syn på privata företag i offentlig sektor inom LOV, som ofta handlar om kvinnligt företagande, hänger inte med de politiska ambitioner och riktlinjer som regeringen dragit upp. Ska det vara möjligt för män och kvinnor i offentligt dominerade yrken som t ex barnomsorg att starta verksamheter i privat regi som konkurrent och komplement till de tjänster som kommunerna erbjuder, måste även statens myndigheter gå i takt med den nationella politiken. Statliga myndigheter måste tolka in de regeländringar som gjorts i det svenska samhället och inse att deras roll är att främja och inte stjälpa nyföretagande i dessa nya branscher.
mot · H002N326 · 2012-10-03 00:00:00 — Omprövning av åkerinäringens fråntagna rätt till investeringsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av omprövning av rådande inställning till åkerinäringen från statliga myndigheters och EU:s sida vad gäller rätten till investeringsbidrag. Åkerinäringen är fråntagna rätten att ansöka om investeringsstöd hos med hänvisning till näringens mobilitet. I detta regelverk tar varken den svenska staten eller EU hänsyn till företagets roll och betydelse som arbetsgivare och tillväxtmotor i en enskild kommun eller region. Synar man bakgrunden till investeringsstödet så är det just det sökande företagets lokala betydelse som ska vara avgörande för om företaget är berättigat att ansöka om detta stöd. Åkeriernas godshantering är en mycket viktig länk mellan de lokala företagen och deras kunder, liksom varuförsörjningen till företagen, det civila samhället och till offentlig sektor. Åkerierna har dessutom fått en betydande roll i den växande bioenergibranschen med hantering av grot och annan bioråvara. i denna kedja av aktörer är bioenergifrågan avhängig möjligheten att frakta biobränslet från skogen till energiverk, förädling, osv. Transportnäringen borde därför i detta avseende dels klassas som ett tjänsteföretag eftersom det regelrätt är en tjänst de utför, dels klassas utifrån den betydelse de har för andra näringars tillväxt och utveckling. Och trots att transportnäringen är en mobil näring så anser vi att regeringen och EU bör väga in var företaget har sin huvudsakliga verksamhet och inkomst och till vad man söker investeringsstöd. De flesta åkeriers transporter sker inom en radie på och är en del i det lokala och regionala flödet. I ett av de fall vi känner till avslog en ansökan om investeringsstöd för personalutrymmen, med hänvisning till att företaget var ett åkeriföretag. Att företaget behövde investera i omklädningsrum, duschar och toaletter för att kunna anställa kvinnor i en annars väldigt mansdominerad bransch och att lokalerna var planerade att byggas i anslutning till företagets kontor på ett industriområde och definitivt inte var mobila, togs det ingen hänsyn till. Rådande inställning till åkerinäringen från statliga myndigheter och EU är med detta sagt omodern och står inte i samklang med regional utveckling.
mot · H002N329 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på nya offensiva investeringar för att tjänstesektorn även framöver ska ha en gynnsam utveckling. Besöksnäringens starka utveckling har ritat om den regionalpolitiska kartan. Den ökande turismen har varit explosionsartad. Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Näringen har en stor geografisk spridning till skillnad från andra tjänstebranscher som oftast är koncentrerad till storstäder. En fortsatt tillväxt i branschen, inte minst genom ökad internationell turism, kan därför skapa nya utvecklingsvägar för en rad mindre regioner. Till län välkomnar vi hundratusentals besökare från när och fjärran till länets storslagna natur, till spännande turistmål och unika kulturskatter. Den unika naturen och världsarvet på , värld i och Glasriket är några av starkaste varumärken och därför också nationella angelägenheter. Besöksnäringen är en av snabbast växande näringar och sysselsätter närmare 200 000 människor. Här jobbar fler ungdomar och människor med utländsk bakgrund än i någon annan näring. Det är också en näring som stimulerar till egenföretagande. Därför behövs det nya offensiva investeringar för att tjänstesektorn även framöver ska ha en gynnsam utveckling. Besöksnäring och turism är en viktig del av tjänstesektorn där län har en stor framtidspotential. Staten bör, i samarbete med kommuner, föreningar och företag, ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Att gemensamt arbeta för att stärka en positiv bild av skapar både jobb och intäkter.
mot · H002N330 · 2012-10-04 00:00:00 — Behovet av en nationell strategi för att främja evenemangsnäringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för att främja evenemangsnäringen. Internationella evenemang inom till exempel musik, kultur, konferens och idrott är mycket större än den enskilda konferensen, konserten eller turneringen. Genomförandet av sådana evenemang skapar såväl värden för verksamheten, positionerar internationellt som skapar positiva samhällseffekter i form av ökad sysselsättning och skatteintäkter. Svensk evenemangsnäring är stark och har goda förutsättningar att utvecklas. Turismens exportvärde (där eventnäring ingår) var enligt hela (mätt som utländska besökares konsumtion i ). är den internationella konkurrensen hård och näringen måste ständigt utvecklas för att inte att förlora mark. Det främsta hindret för att genomföra internationella evenemang är oftast osäkerheter i finansieringen. Kostnaderna i form av arrangemangets genomförande kommer medan intäkterna till samhälle i form av till exempel ökad sysselsättning och momsintäkter kommer . Osäkerheten gör att kan gå miste om evenemang som hade varit samhällsekonomiskt lönsamma. Det behöver utvecklas en sammanhållen strategi för att kunna stärka och utveckla den svenska evenemangsnäringen. Strategin behöver utveckla modeller för att fördela kostnader och intäkter liksom hitta metoder för att fördela dem . Strategin bör tas fram av staten i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. i (S)
mot · H002N332 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett planeringsmål för solenergi om solvärme och solel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att föreslå hur planeringsmålet ska uppnås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning och utökning av stödet till installation av solvärme och solel. Solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik och har en viktig roll i ett förnybart energisystem. Utvecklingen för solenergi är fantastisk. I takt med att tekniken utvecklas och priserna sjunker kan allt mer av energin vi använder komma direkt från solen. Solel är nu det snabbast växande energislaget i och utvecklingen på kontinenten är mycket hoppingivande. Tyvärr ligger i bakvattnet. rapporterades att är allra sämst i EU på solel, medan ambitioner är ofattbara 12 000 gånger högre. En vanlig missuppfattning är att inte har tillräckligt med soltimmar. Det är sant att vi har få soltimmar men det kompenseras av våra långa sommardagar. fastslår att solinstrålningen i över året är likvärdig med den i och . Det diskuteras också att snö ger en förstärkt effekt för solel, vilket förstås är till fördel. Solenergi är vidare det energislag som svenskarna är mest positiva till. Enligt en undersökning från är av befolkning positiva till solenergi. Med rätt stöd kan solenergi bidra i klimatarbetet, skapa jobb och leda till att energi är helt förnybar. Det som krävs är politiska beslut om att ta tillvara solens potential. Behov av politiskt stöd Kostnaden för solenergi sjunker snabbt men solenergin är i behov av stöd för ytterligare teknikutveckling och marknadsintroduktion. föreslår en utökad satsning om åren 20132016 i stöd för installation av solvärme och ytterligare till installation av solel. är målet att införa ett fastprissystem. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Inte minst efterfrågar solbranschen långsiktiga spelregler för att kunna investera för framtiden. Det viktigaste för solenergins utveckling är införandet av nettodebitering där småskaliga producenter får sälja sitt överskott ut på nätet och kvitta överskott i vissa perioder med underskott i andra. Det är nettodebiteringen som förklarar att länder som och lyckats med stor solenergiutbyggnad. föreslår i motionen Folkligt deltagande för förnybar energi införande av nettodebitering. För att solenergibranschen ska ges en tydlig signal om politikens ambitioner för solenergin behövs ett planeringsmål motsvarande det mål som finns för vindkraften. Vi föreslår ett mål om solvärme och solel. Därtill bör få uppdraget att utreda hur målet ska uppnås samt beräkna vilka insatser som behövs. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H002N333 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att CSR-ambassadör, vid sekretariatet för Globalt Ansvar, får i uppgift att driva på för att företagens CSR-arbete ska utökas till att även omfatta transportledet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilda åtgärder bör vidtas för att uppmuntra och stödja företag som införlivar transportledet i sitt CSR-arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i internationella forum ska verka för att företagens CSR-arbete utökas till att även omfatta transportledet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det statliga exportfrämjandet via och ges nya direktiv, så att aktivt arbete med CSR även i transportledet blir ett villkor för att få statligt exportstöd. Företagens arbete med socialt ansvar, CSR (Corporate Social Responsibility), är inte lika utvecklat i transportledet som i produktionsledet. Det börjar, emellertid, uppmärksammas alltmer av såväl företagsledningar som konsumenter. sjöfolk har låtit undersöka hur priset på vanliga konsumtionsvaror som bananer, datorer och bokhyllor påverkas av rederiernas kostnader för sina besättningar. Resultatet visar att konsumentpriset endast påverkas ytterst marginellt av vilka nationella avtal och villkor som besättningen går på. bananer blir ett par öre dyrare om det fraktas av en besättning med svenska kollektivavtal jämfört med om frakten handhas av en besättning som lyder under avtal som polska eller filippinska sjömän vanligen går på, en bokhylla blir dyrare och för en laptop får konsumenten betala runt mer. Dessa ören är knappast avgörande för konsumenten, men desto viktigare för den majoritet av världens sjömän som till usel lön arbetar under vidriga förhållanden. I en undersökning av ett antal väletablerade företag i , som sjöfolk och Internationella låtit genomföra, framgår att ytterst få företag ställer krav på anständiga anställningsförhållanden för sjömän. Skillnaden är påtaglig mellan de krav på rimliga anställningsvillkor i produktionsledet som företagen i växande utsträckning ställer i sina uppförandekoder och frånvaron av sådana krav när det gäller transportledet. Om världens sjömän ska få acceptabla arbetsförhållanden måste transportköparna börja ställa hårdare sociala krav och kontrollera att de krav man ställer faktiskt följs. Regeringen verkar genom CSR-ambassadör, vid sekretariat Globalt Ansvar, för att utveckla och stimulera näringslivets CSR-arbete. Detta viktiga arbete måste nu utvidgas till att även omfatta transportledet och CSR-ambassadören bör få tydliga direktiv om detta. Vidare bör särskilda åtgärder vidtas för att stödja företag som avser att införliva transportledet i sitt CSR-arbete. Regeringen bör driva på internationellt för att integrera transportledet i företagens CSR-arbete. Det statliga exportfrämjandet via och bör endast omfatta företag som aktivt arbetar med CSR även i transportledet.
mot · H002N335 · 2012-10-03 00:00:00 — Sälj statens ägande i SAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja statens ägande i SAS. Statens ägande i SAS är en relik från mellankrigstiden när alla stater skulle ha egna flygbolag. Runt om i världen gick stater in med skattepengar för att få fram en ökning av flygtrafiken. drivs den allra största delen av flygmarknaden av privata och konkurrensutsatta bolag. Det finns fler flygbolag i än vad någon riksdagsledamot kan räkna upp på rak arm. Det är uppenbart att den svenska flygmarknaden inte behöver statlig inblandning för att fungera, varken inom eller till resten av världen. har en tydlig linje när det gäller statens ägande av SAS. När propositionen om försäljning av statliga bolag senast kom upp på bord drev att SAS skulle vara med på den listan. Det har med andra ord funnits många tillfällen för regeringen att ändra uppfattning och fatta det rimliga beslutet att sälja SAS. SAS har länge haft stora ekonomiska problem. Det är tråkigt att konstatera att om regeringen hade sålt SAS i början av förra mandatperioden, som föreslog, hade det kunnat ge en intäkt på . Istället har regeringen för skattebetalarnas räkning gått in med i bolaget. I ljuset av de senaste ekonomiska rapporternas resultat kan det inte uteslutas att ännu fler miljarder kronor kommer att krävas. Om de 2,4 miljarderna kronorna istället hade satsats på järnvägen kunde vi ha minskat transportsystemets klimatbelastning och skapat uppskattningsvis 2 400 nya jobb inom byggsektorn. Om vi hade satsat pengarna i klimatinvesteringar hade vi enligt tidigare erfarenheter kunnat minska miljö- och klimatutsläpp med ungefär , som vi hade skapat nya företag och jobb inom den växande miljötekniksektorn. Staten ska inte ta stora risker med skattebetalarnas pengar om det inte finns väldigt starka samhällsskäl för det. Det är svårt att se någon ekonomisk eller politisk nytta med att staten äger ett flygbolag. Det är helt enkelt inte ett effektivt eller ansvarsfullt hanterande av regeringsmakten och skattebetalarnas pengar. står fast vid att staten ska sälja SAS istället för att fortsatt pumpa in skattepengar i miljöskadliga subventioner och driva en verksamhet som bör skötas av den privata marknaden. Även om SAS numera inte är lika mycket värt som 2007 gör en försäljning att vi i alla fall slipper fortsätta skicka in miljarder för att täcka upp framtida förluster. Det är dags att regeringen aktivt arbetar med att hitta en ny ägare till SAS och säljer sin andel i bolag. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · H002N340 · 2012-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (V) vill stärka den lokala kommersiella servicen på landsbygden. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. ger de stora grossisterna så dåliga villkor till lanthandlarna att dessa inte kan konkurrera på likvärdiga villkor. Grossisterna tar inget som helst ansvar för att medborgare ska kunna få tillgång till rimlig service med dagligvaror även på mindre orter. De mackar som finns kvar på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. De stora bensinbolagen inskränker sin service och ställer allt hårdare krav på volym. har genom flexibilitet och påhittighet lyckats hejda utvecklingen mot färre mackar i många landsbygdsdistrikt. På landsbygden, där kollektivtrafiken är begränsad, behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter och det måste finnas möjligheter att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Mot bakgrund av ovanstående beskrivning avsätter vi i form av ett mackstöd samt stöd för utveckling av lanthandeln. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag 2013.