mot · H002N400 · 2012-10-05 00:00:00 — På den enkelspåriga som förbinder den isfria hamnen i med malmfälten runt och hamnen i går tio tåg . Om motsvarande mängd gods skulle transporteras på väg skulle de krävas en stor lastbil dygnet runt och året runt.14 Att fungerar är därför helt avgörande för bland annat gruvföretaget . Mer generellt gäller att för industrin med tungt gods och stora godsflöden är järnvägstransporten och sjöfart det enda alternativet. Järnvägstransporter är mycket viktiga även för övrig industri. går cirka en fjärdedel av godstransportarbetet på järnväg. Ökningstakten har varit snabb och bristande kapacitet är förmodligen en mycket viktig anledning att inte andelen transportarbete på järnväg är ännu högre.15 Trots att mycket stora delar av svensk industri är helt beroende av järnvägstransporter är underhåll och nyinvesteringar i järnväg eftersatt . investeringar i underhåll och ny infrastruktur släpar efter jämförbara länder. I flera för exporten viktiga industrier är produktionsbortfallet till följd av bristande underhåll betydande.16 8.1.1Sjöfarten har stor potential till snabb klimatomställare Sjöfarten är ett av de mest energieffektiva sätten att transportera stora godsmängder, vilket beror på att friktionen mellan skrov och vatten är mycket låg. Inrikes sjöfart utgör enbart av den totala hanteringen av gods i svenska hamnar, vilket inte är mycket med tanke på förutsättningarna. Genom att bättre utnyttja inrikes sjöfart skulle vägnätet kunna avlastas från tung trafik. har sjöfarten sluppit undan många av de utsläppskrav av luftföroreningar som landbaserade källor haft . Därför är de kommande svavelkraven från EU på sjöfarten välkomna. Många industriföretag är dock oroliga för att kraven kommer att leda till stora kostnadsökningar för svensk konkurrensutsatt industri. Ett sätt att underlätta för sjöfarten att ställa om till svavelkraven och minska utsläppen av kväve är att inrätta en kväveoxidfond enligt norsk modell. vill utreda om det kan vara en bra lösning även i svenska farvatten. I finns en generell skatt på kväveoxidutsläpp för fartyg med motorer över 750 kW.17 Skatten infördes och rederier kan få en nedsättning av kväveoxidskatten om de går med i näringslivets kväveoxidfond och vidtar åtgärder för att minska sina kväveoxidutsläpp. Den aktör som är med i fonden och presenterar ett kostnadseffektivt sätt att sänka utsläppen kan ansöka om att få 75-procentig delfinansiering via fonden.18 Systemet har lett till installation av katalytisk rening och övergång till flytande fossilgas med betydligt lägre utsläpp av kväve. Fonden har också bidragit till att underlätta för rederier att ställa om till lägre utsläpp av svavel enligt IMO:s direktiv. 8.1.2Godspott för järnvägsinvesteringar med inriktning på industri I de tågsamtal med företrädare för näringsliv, fackföreningar och andra aktörer som fört och våren har det framkommit att det finns stora behov av satsningar på hållbara godstransporter. är utvecklingen att mer gods går över till lastbil. Därför är det nödvändigt att satsa på effektiva och smidiga godstransporter på järnväg. föreslår därför satsningar på fler banor som är strategiska för industrin, till exempel runt Bergslagen, samt inrättandet av en så kallad godspott, med medel till exempel för investeringar i kombiterminaler samt längre mötesspår och längre terminaler som möjliggör längre och tyngre tåg. Denna pott kan också ses som ett svar på förslaget från delar av näringslivet om att inrätta en s.k. marknadspott för viktiga och oförutsedda investeringar. 8.1.3Prioriterade forskningsområden för att bidra till en hållbar transportsektor Ny forskning är en avgörande faktor för att ställa om transportsektorn att bli miljömässigt hållbar och öka effektiviteten. Några utvecklingsområden som identifierar som särskilt viktiga är förnybara drivmedel för sjöfarten; biodrivmedel, vind och sol, är en mycket liten del av transportforskningen inriktad på miljöanpassad sjöfart, elektrifiering av stadsbussar och stadsdistribution samt fjärrtransporter, energieffektivisering inklusive minskat färdmotstånd, utveckling av informationsystem för effektivare transporter. 8.1.4Bättre möjligheter för arbetspendling med tåg Även andra delar av transportinfrastrukturen är mycket viktig för stora delar av svensk industri. Att människor kan arbetspendla på ett snabbt och miljövänligt sätt är avgörande för att människor med rätt kompetens ska kunna ta arbete där de kan göra störst nytta. Med en allt mer specialiserad arbetsmarknad där varje individs kunskaper och erfarenheter bli mer och mer unika är det avgörande att människor kan röra sig på arbetsmarknaden för att resurser ska kunna användas på ett effektivt sätt. föreslår att anslagen för underhåll och nyinvesteringar i järnväg ökas kraftigt. 9Förbättrade möjligheter för nya gröna industriföretag att växa fram Industriföretag är i mycket hög utsträckning beroende av investeringar för att utvecklas. Stora företag har ofta relativt lätt att attrahera kapital på de finansiella marknaderna, men i vissa fall fungerar de privata kapitalmarknaderna sämre och marknadskompletterande kapitalförsörjning behövs framför allt när riskerna är svårberäknade och marknaderna nya. 9.1Cleantech En ny riskkapitalfond Cleantech-företag, det vill säga företag som sysslar med utveckling och produktion av miljöteknik, har en snabbt växande marknad. Trots stora behov av ny teknik och nya lösningar har dock de svenska investeringarna minskat i och med den ekonomiska krisen. Företaget följer vilka investeringar som görs inom cleantech-området. Deras siffror visar att 2010 var ett bra år för cleantech-industrin ur ett nordiskt investeringsperspektiv. investerades i form av riskkapital och statligt stöd . Antalet investeringar från offentliga investerare ökade markant, och var av mycket stor betydelse för de tidiga företagsskedena. Störst var ökningen i och . I var dock bilden en annan. Antalet affärer i minskade mot 2009 och de totala investeringarna minskade jämfört med 2009.19 I är de statliga insatserna på detta område också begränsade.20 21 Vi föreslår därför en ny satsning på kapital till svenska cleantech-företag i sådd- och kommersialiseringsfas. Syftet är att simulera fler svenska företag att växa till en storlek som gör dem intressanta för privata investerare. Det är viktigt att offentlig sektor agerar på ett sätt som inte stör marknaden i onödan, och att investeringarna sköts som om de gjordes av privata investerare. En möjlig lösning som vi ser som intressant att pröva är att fler privata investeringsaktörer får till uppgift att förvalta medlen i fonden och att dessa väljs ut med bakgrund av hur framgångsrika de varit i sina investeringar. En liknande modell finns i . Vi föreslår att avsätt till fonden . Med upp till 50 investeringar på max per investering räcker kapitalet , vilket ger tid för att återföring av kapital hinner ske och fonden alltså kan fortsätta kontinuerligt. Investeringar i näringslivet bestäms till mycket stor del på den globala marknaden. Var ett företag bestämmer sig för att utveckla befintlig eller förlägga ny produktion och därmed nya investeringar påverkas på långsikt till en inte obetydlig del av beskattningen av de vinster som investeringarna genererar. Den viktigaste skatten i detta perspektiv är bolagsskatten. har EU:s medlemsländer sänkt bolagsskatten kraftigt. har 25 av EU:s 27 medlemsländer sänkt bolagsskatten och av dessa är det land som gjort den minsta sänkningen, . Flera länder, inklusive flera grannländer, har gjort betydande sänkningar; har minskat , , och . Detta har lett till att tidigare gynnsamma position har försvunnit, och har istället fått en bolagsskatt som ligger över EU-snittet på . Bolagsskattesatsen har betydelse för multinationella företags investerings- och lokaliseringsbeslut och var företagen väljer att redovisa och beskatta vinst. Skattenivåns relation till övriga och har därmed betydelse för produktion och sysselsättning i . behöver inte ha lägsta bolagsskatt men dagens nivå kan vara skadlig för industrins konkurrenskraft. föreslår därför att bolagskatten sänks med en procentenhet. 10.2Halverad arbetsgivaravgift för nystartade, forskningsintensiva företag vill skapa gynnsammare förutsättningar för innovation, entreprenörskap och kunskapsdriven konkurrenskraft i svenskt näringsliv. Beskedet om nedmonteringen av forskning i utgjorde bara en av flera tydliga varningsklockor om att vi måste arbeta hårdare för att vända den negativa trend som lett till utfasning av kunskaps- och forskningsintensiva industri som tidigare ansetts vara en svensk framtidsbransch. Vi ser potential att skapa tusentals nya jobb och vill skapa ett klimat där det är lättare att ta små forskningsintensiva företag inom exempelvis miljöteknik, medicin, infrastruktur och bioteknik från idéstadiet till produktstadiet. Stöd till forskningsintensiva företag i kan ge investeringar och kommersialisering av svensk forskning som annars riskerar att gå till andra länder. Investeringarna i forskning i små och medelstora företag är lägre i än i många andra länder, och det finns tyvärr många exempel på svenska innovationer som har kommersialiserats utomlands i länder med gynnsammare skatter för forskning och utveckling. Ett sätt att stödja dessa företag är att genomföra en halvering av arbetsgivaravgifterna för alla företag som är yngre än och som spenderar av sina intäkter på forskning och utveckling. Att göra det billigare att anställa är en strategisk reform för fler jobb i . En sådan reform kan utformas på ett sätt som omgående ger positiv påverkan på företagens kassaflöde och på ett sätt som är enkelt för företagen att hantera. En viktig fråga för många industriföretag som ofta bedriver tillståndspliktig verksamhet är handläggningstiden hos myndigheter och länsstyrelser. Långa handläggningstider gör att företag får vänta innan de får besked om till exempel en verksamhet kan starta eller expandera. Att handläggningstiderna är långa beror till stor del på att många myndigheter och länsstyrelser fått nya arbetsuppgifter utan att tillföras medel för detta. För företagen är det mycket kostsamt med långa handläggningstider. föreslår, bland annat för att korta handläggningstiderna, att länsstyrelserna och miljödomstolarna tillförs nya medel för detta ändamål. 12Industridialog om hållbar utveckling är övertygat om att det går att skapa ett hållbart samhälle och att industrin är en viktig del i den omställningen. I brist på initiativ från regeringens sida har vi själva inlett en dialog med industriföretagen. Vi kommer att fortsätta den dialogen men vi menar också att regeringen bör ta dessa frågor på allvar och föreslår därför att regeringen tar initiativ till ett långsiktigt samtal med svenska industriföretag om det hållbara samhället, svensk konkurrenskraft och nya jobb. Flera viktiga frågor bör stå på dagordningen. Viktigast är kanske att skapa samsyn kring de utmaningar samhället står inför och hur de långsiktiga målen ser ut. Viktiga sakfrågor är hur till exempel skatter, infrastruktur, forskning och utveckling samt energiförsörjning kan stödja industrins konkurrenskraft och bidra till en grön omställning. För att långsiktigt underlätta utvecklingen av miljöteknik och nya gröna företag och jobb behöver också ett samordnande kansli inrättas direkt under Statsrådsberedningen med uppdrag att samordna myndigheternas och regeringens arbete inom området. Per (MP) Även de areella näringarna är mycket viktiga i detta avseende. Dessa företags villkor behandlas dock inte i motionen. SCB citerad av Ekonomifakta. Se tex (2010) The Swedish Pardox Unexploited Opportunities. Circle paper no. 2010/05. Regeringen, Promemoria , Strategi för utveckling och export av miljöteknik 20112014. (2010) The Swedish Paradox Unexploited Opportunities. Circle paper no. 2010/05. om offentlig upphandling. LUF Lagen om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. LOV Lag om valfrihetssystem. 16/8. I partimotion 2011/12:N257 om förnybar energi. 16/8. Uppgifter från , i Svenskt Näringslivs skrift Femröster om godset Industrins beroende av järväg. 2012 Femröster om godset Industrins beroende av järnväg. Samtal Per Kågeson på telefon, 20120514. instruments for NOx-abatement in the Nordic Sea, Per Kågeson. AirClim, Oct 2009, s. 17. Industrifonden, och Fouriertransform gör Cleantech-investeringar. Behovet av riskkapital identifierades också i utredning om en Svensk Miljöteknikstrategi. (Handlingsplan för Svensk miljöteknik, miljöteknikråd).