mot · H002T503 · 2012-09-26 00:00:00 — Därför bör en uppdelning av göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken respektive båt och buss. Ökade kostnader för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. Satsningar på kollektivtrafik och cykel Spårvägar är en viktig del i skapandet av hållbara städer i . Spårvägar kan vara spårvagnar, pendeltåg, tunnelbana. De är en möjlighet i stråk med många resande framförallt i städer med över 90 000 invånare. Spårvägsutbyggnaden har varit omfattande i flera europeiska länder och har blivit en stor framgång. Spårvägsutbyggnaden har lockat nya resenärer till kollektivtrafiken, och de nya stadsmiljöerna med färre bilar har lockat många boende och företag att etablera sig. Flera svenska städer har gått samman i föreningen med ambitionen att bygga spårvägar på hemmaplan. föreslår i budgeten att kommunerna ska ha möjlighet att få statlig delfinansiering för investeringar i spårväg. Vi anslår därför i detta syfte. Anslaget ska förvaltas av och betalas ut till sökande som vill göra investeringar i objekt som underlättar kollektivtrafikens framkomlighet och ger en tydlig klimatnytta. Det sker lämpligen genom en fond som kommuner kan söka pengar ur. Spårvägsutbyggnader är på gång i bland annat , , , , och . har ett sektorsansvar för kollektivtrafiken. Men det krävs öronmärkta anslag och en tydlig prioritering och återrapportering om kollektivtrafikens andel av persontransporterna ska öka. Det handlar exempelvis om anläggning av busskörfält, signalreglering, skyltning, ändringar av vägdragning och hållplatser med mera. bör ha i uppdrag att prioritera kollektivtrafiken på bilismens bekostnad. Först då detta är fallet är en klimatanpassning av transporterna möjlig. anser att i alltför hög grad har fokus på framkomlighet för person- och lastbilar och att den mer energisnåla och klimatvänliga kollektivtrafiken ofta får stå tillbaka. Myndigheten bör öka sina ansträngningar för att underlätta utvecklingen mot ett ökat resande med kollektivtrafik. Därför föreslår vi att ges i uppdrag att öronmärka till åtgärder som ökar kollektivtrafikens framkomlighet. Detta finansieras genom att väginvesteringar i nationell plan minskar med motsvarande belopp. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Att öka cyklingens andel av persontransporterna är ett snabbt sätt att minska utsläppen från transportsektorn. Det skulle också ha mycket positiva effekter ur hälsosynpunkt. Det som behövs är att ge cykeln högre prioritet så att det blir mer attraktivt att cykla och mindre attraktivt att köra bil. Regeringen har gett och Transportstyrelsen i uppgift att utarbeta en strategi och en handlingsplan för ökad och säker cykling. Det är bra med strategier och planer, men det behövs pengar också. har avsatt till cykelåtgärder. Merparten av pengarna ligger dock . anser att det beloppet är otillräckligt och vill se en omprioritering inom budget till förmån för cykelåtgärder och öronmärka för cykelåtgärder. Pengarna ska även kunna användas för bidrag till kommuner, exempelvis för att anlägga cykelvägar, för att införa så kallade stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt eller för informationsinsatser. Anslaget bör administreras av som en del av dess sektorsansvar. Ökningen bör finansieras genom motsvarande minskning av väginvesteringsanslaget i nationell plan. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Pott för miljö, klimatsäkring och forskning hade i den nationella planen särskilda för bl.a. miljö, trimning och forskning. Det handlar om arbete med buller, trafiksäkerhet, landskap, vatten, hållbar samhällsutveckling med mera. Regeringen har prioriterat ner flera av dessa områden och stora delar av satsningen har skjutits till planperiodens slut. Det gör att detta viktiga arbete blir eftersatt och riskerar att inte bli gjort. tillför för dessa ändamål , vilket innebär mer jämfört med regeringens förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Ett långsiktigt hållbart samhälle ställer nya krav på planeringen inom trafik- och transportsystemet. Fyrstegsprincipen är en planeringsmetod för att hushålla med resurser och minska vägtransportsystemets miljöpåverkan. Den går ut på att steg för steg analysera hur ett trafikproblem bäst kan lösas, i första hand genom att minska behovet av transporter och valet av transportsätt, i andra hand genom åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur och fordon, i tredje hand genom begränsade ombyggnadsåtgärder och i sista hand genom stora nybyggen eller större ombyggnadsåtgärder. I ska fyrstegsprincipen ligga till grund för trafikplaneringen. Detta slogs fast bland annat i regeringens direktiv till trafikverken inför framtagandet av Nationell plan för transportsystemet 20102021. Tyvärr har den inte fått genomslag i regeringens politik. Den sexfiliga motorvägen , Södertörnsleden, , E22 i och nedmonteringen av järnvägssystemet är aktuella exempel som går stick i stäv med fyrstegsprincipen. föreslår att regeringen i regleringsbrev skärper tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen, i syfte att öka tillämpningen av steg ett och två, och att med hjälp av denna princip omfördela resurser inom ramen för den nationella planen för att uppnå samhällsmålen till lägre kostnader. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Motorvägar kan ersättas med två-plus-ett-vägar. En del vägprojekt kan vara viktiga ur trafiksäkerhetsprojekt. Många av de förbifarter som planeras i bör dock omprövas. Genomfartstrafiken utgör ofta en liten del av den beräknade trafiken på dessa vägar. Den allra största delen av trafiken är pendling mellan olika delar av städerna och trafik som nygenereras genom en utglesning av boendet, nya externa köpcentrum med mera. vill avbryta projekteringen av Förbifart , dyraste motorväg. Vägen skulle leda till fortsatta minskningar av kollektivtrafikandelar samt dessutom leda till kraftigt ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. väntas ge upphov till 145 000 nya bilresor måndagfredag. Allt överskott från trängselavgifterna i används till vägprojekt, huvudsakligen Förbifart . Detta trots att resultatet av den folkomröstning som hölls i före trängselavgifterna infördes byggde på att överskottet även skulle gå till kollektivtrafik i regionen. Överskottet bör istället överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Detta innebär förändringar i tabell 1:11 Trängselskatt i som minskas med motsvarande belopp. Vi minskar anslaget 1:1 Väghållning med , som regeringen planerar att lägga på Förbifart , och prioriterar om bland annat till satsningar på spårtrafik. Att regeringen nu öppnat dörren för att bygga den så kallade Österleden, ännu en klimatförstörande motorväg i , är ett steg helt i fel riktning. Särskilt allvarligt är det att regeringen helt struntar i kollektivtrafikresenärernas behov och aviserar en annan dragning av en tunnelbana till , enbart för att anpassa den till bilisternas behov. För oss är det självklart att de investeringar som görs på infrastruktur i ska utgå från klimatmål och en ökad andel resande med kollektivtrafik. It det femte transportslaget De fyra transportslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg fungerar inte utan det femte, data och telekommunikation. Stora klimatvinster kan göras med hjälp av it. Det handlar till exempel om att ersätta en del av de tvungna flygresorna med videokonferenser. Företaget lyckades minska antalet tjänsteresor genom ett målinriktat arbete och med it som verktyg. Det moderna samhället är beroende av data- och telekommunikation och blir allt mer sårbart. Infrastruktur för data- och telekommunikation är en grundläggande samhällstjänst. Det är viktigt ur sårbarhetssynpunkt att behålla ägande och drift av statliga fibernät. Ett statligt kontrollerat operatörsneutralt och rikstäckande fibernät som ICT:s behövs för att garantera myndigheter tillgång till en robust kommunikationsinfrastruktur. Utöver dess betydelse för samhällets säkerhet och trafiken, är det också en viktig tillgång för att ge fler människor tillgång till goda tele- och dataförbindelser, framför allt i områden där det inte är företagsekonomiskt lönsamt att bygga ut och det inte går att förlita sig på marknadskrafterna. Miljömålsanknuten satsning på samhällsplanering konstaterar i den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen (2012) att hänsynen till natur- och kulturmiljö behöver bli bättre vid exploatering för bland annat bebyggelse och infrastruktur. Det är också centralt att uppnå en minskad spridning av bebyggelse och tjänster för att minska bilberoendet. Detta kan göras genom kompletteringar till befintlig bebyggelse, vilket också innebär att marken utnyttjas mer effektivt. Förtätning ska inte bara utgöras av bostäder utan även av näringslivsverksamhet, service, grönområden och annat som kan öka boendekvaliteten i området. föreslår därför ett miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för fysisk planering. För detta anslår vi 20132016 till . Mer information om anslaget finns i kommittémotion för Utgiftsområde 18. Nej till höjda banavgifter Regeringen aviserar i budgeten kraftigt höjda banavgifter. har beräknat att höjningen kan komma att fortsätta till nära om man ska nå de belopp som regeringen har angett i den nationella planen. Detta kommer att försämra ekonomin för järnvägens godsentreprenörer och risken är stor att gods flyttas över från tåg till lastbil. har beräknat att de höjda banavgifterna innebär att godset på tåg minskar med och utsläppen av koldioxid ökar med till 2021.18 anser att varje trafikslag ska bära sina kostnader inklusive miljöpåverkan. Det gör inte den tunga vägtrafiken . I väntan på att en lastbilsskatt införs säger därför nej till de föreslagna höjningarna av banavgifterna. Därför tillför vi motsvarande belopp till budget. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. En enad klimatberedning ställde sig bakom ett införande av en avståndsbaserad skatt för tunga lastbilar. Ett tiotal länder i har infört, eller beslutat att införa, en avståndsbaserad avgift för tunga fordon och förespråkar en sådan i sin aktuella vitbok om trafiken i unionen. Likväl lyser den med sin frånvaro i regeringens budgetproposition. Minskad lastbilstrafik skulle inte bara leda till minskad klimatpåverkan utan också minska olyckorna på vägarna. Det skulle även leda till lägre behov av underhåll på vägarna, och frigöra resurser till andra prioriterade åtgärder. En lastbilsskatt är rättvis då samtliga tunga fordon som sliter på vägarna är med och betalar. slipper utländska åkerier helt dessa kostnader. anser att avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt ska införas. Vi bedömer det som praktiskt möjligt . Skatten bör utgå med i genomsnitt per mil och differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där båt- eller järnvägsförbindelser saknas. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. En resa med X 2000 mellan och släpper ut koldioxid. Samma resa med flyg släpper ut . Man kan åka 22 000 gånger till med tåg innan man når samma klimatpåverkan som en flygresa. Ändå är samma resa med tåg ofta dyrare än flyget. Det vill ändra på. Självklart ska det vara billigare att ta tåget än att flyga. införlivas flyget i handeln med utsläppsrätter, i samma utsläppsbubbla som industrin. När flyget ska konkurrera om samma utsläppsrätter som den konkurrensutsatta industrin, som inte har lika stora möjligheter som flyget att övervältra kostnaderna för utsläppsrätter på konsumenterna, riskerar vi en situation där flyget köper upp industrins utsläppsrätter och fortsätter att expandera som förut medan industrin flyttar ut till länder utanför EU. För att inte riskera en sådan utveckling bör flyget ges en egen utsläppsbubbla. I den bubblan bör taket sättas lägre med hänsyn till att flygets klimatpåverkan är större än dess koldioxidutsläpp. I väntan på en sådan lösning behövs kompletterande styrmedel för att flyget ska betala de fulla samhällskostnader man orsakar och därmed få tillräckliga incitament att minska sin klimatpåverkan. Det bästa vore om flyget betalade energi- och koldioxidskatt för bränslet precis som andra transportslag, men så länge internationella överenskommelser försvårar en sådan lösning får vi använda andra metoder. Vi föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Avgiften är per enkel resa på resor inom och , samt per enkel resa på resor utanför . Avgiften bygger på att flyget ska betala energi- och koldioxidskatt på samma nivå som vägtrafiken. Eftersom flygets klimatpåverkan är större än vägtrafikens, på grund av NOx-utsläpp, ångbildning med mera, behöver nivån justeras upp efter hand. Också med hänsyn till utvecklingen av flygets inträde i utsläppshandeln. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vissa flygresor till och från orter med begränsade tågförbindelser är undantagna från skatten, det gäller till exempel flygplatser i Stödområde A.19 Då utrikes flyg och sjöfart inte inkluderas. PM , Minskade koldioxidutsläpp från trafiken, . Regeringens budgetproposition 2012, Utgiftsområde 22 Kommunikationer, s. 49. (2010). Utsläpp av växthusgaser i 19902009 från transporter. , PM Minskade utsläpp av koldioxid från vägtrafiken, . Ibid, s. 12. , Målbild för ett transportsystem som uppfyller klimatmål och vägen dit, 2012:105, s. 9. Snabb anpassning av transportsystemet till minskad olja. Om sårbarhet, beredskap och möjliga åtgärder vid en oljekris. Per Kågeson Klimateffekten av elektrifierad vägtrafik. , Förslag till Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, s. 26. kapacitetsutredning, s. 57. kapacitetsutredning, s. 57. , underlagsrapport till kapacitetsutredningen för ett transportsystem som uppfyller klimatmål och vägen dit, s. 45. , underlagsrapport till kapacitetsutredningen för ett transportsystem som uppfyller klimatmål och vägen dit, s. 45. Höjda banavgifter och deras effekter i ett trafikslagsövergripande perspektiv. Utöver flygplatser i Stödområde A ingår , /, , , , , .