ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N342 · 2012-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (SD) Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer Vi ökar anslagen till energiforskning och energieffektivisering som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt från oljeberoende och från andra fossila bränslen.
mot · H002N343 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (SD) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 Vi ökar de regionala anslagen vilka syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar därmed till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv.
mot · H002N345 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla investeringsstödet till solceller. ges investeringsstöd för installation av solceller, vilket enligt regeringens budgetproposition skall fortgå under kommande . Investeringsstödet uppgår till , vilket tillsammans med elcertifikaten ger en mycket hög subventionsgrad. Ett väsentligt problem gällande solceller är den oregelbundna produktionen i och med att solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta medför att solceller producerar mycket lite el på vinterns mörka och kalla månader. Hårdraget kan man säga att flödena av elkraft över nationsgränsen styrs av temperaturen och att vi exporterar överkapacitet och importerar el . begränsas dessutom produktionen genom att man planerar in underhåll, sparar vatten i magasinen och helt stänger av vissa anläggningar. När efterfrågan är låg, då sjunker priset och produktionen minskar. Solceller producerar som sagt som bäst mitt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste dagar. Studier av en solcellsanläggning i visar att produktionen i decemberjanuari bara var en bråkdel av sommarens produktion, . Detta som behovet av energi är som störst dessa månader. Vad detta innebär är att solceller i är en fullständig felsatsning för att täcka svenska energibehov. Det vi gör är då att vi ger procentuellt mycket stora subventioner till något som producerar el nästan uteslutande då andra anläggningar stänger ner för att energin inte behövs. Regeringen bör med anledning av det ovan anförda ompröva sina ambitioner med solceller och avveckla investeringsstödet för ändamålet.
mot · H002N356 · 2012-10-04 00:00:00 — Etiska regler för statliga bolag och företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av etiska regler för statliga företag. Alla företag borde följa etiska regler både i och i utlandet. Det är lättare för staten att ställa krav på de företag som staten har delägarskap i. Statligt ägda företag och bolag ska vara föredömen. Det räcker inte bara att följa ett lands lagar. I länder med svag eller ingen demokrati blir det extra viktigt att ett bolag också har en etisk kompass. Alla bolag som staten är delägare i ska vara föredömen vad gäller bland annat mänskliga rättigheter, öppenhet, hållbarhet och rent spel. I länder där folk lever under en diktatur och i skatteparadis är det ännu viktigare att vara noggrann i sina affärer. Där förekommer korruption, penningtvätt, brist på respekt för mänskliga rättigheter, och säkerhetstjänster arbetar annorlunda än i . kan det finnas skäl för demokrati och yttrandefrihet att svenska företag kan etablera sig i länder där människor lider av en diktator. Men då gäller det att verka mycket ansvarsfullt. I etiska riktlinjer går det att slå fast att man ska undvika att låta affärer utnyttjas till förtryck, respektera mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. De demokratiska värden som vi sätter högt i måste också följas vid affärstransaktioner utomlands. Svenska företag, privata och statligt ägda, får inte vara en del av förtrycket i andra länder.
mot · H002N357 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällsservice. En likvärdig samhällsservice var man än bor i landet borde vara en självklarhet, även om alla inte kan ha lika nära till allt. Ett rättmätigt krav är dock, att de statliga myndigheterna inte överger de glest befolkade delarna av landet utan i samverkan med kommuner och landsting ser till att servicen upprätthålls genom exempelvis gemensamma kontor och där så är möjligt även med gemensam personal. finns emellertid tydliga bevis för, att de statliga verken och myndigheterna i allt större omfattning koncentrerar sina kontor och sitt serviceutbud till våra städer och större tätorter. För de cirka två miljoner av landets befolkning som lever och bor utanför tätortsområdena har tillvaron väsentligt försämrats i och med att exempelvis posten, , polisen, och Arbetsförmedlingen försvunnit från många kommuner. Ofta tvingas människor åka såväl tio som , och ibland till och med längre, enkel resa för att på plats få träffa en myndighetsperson och uträtta sitt ärende. Detta är inte tillfredsställande, och har i förlängningen bidragit till en förändring och försämring av livsvillkoren för innevånarna på landsbygden och i de mindre tätorterna när det gäller såväl arbete som boende. För många kommuner är detta dessutom ett problem dels när det gäller att behålla befintlig arbetskraft, dels när det gäller möjligheten till nyrekrytering för att täcka upp för de stora pensionsavgångar som kommer inte minst . Det är också viktigt att ungdomar och unga familjer vill och kan bo kvar i mindre kommuner och i glesbygd för att inte den regionala balansen helt skall rubbas. I dagens läge har storstadsregionerna redan problem med bland annat bostäder och trafiklösningar, vilket kommer att förvärras ytterligare om alltfler väljer att flytta från landsbygden och glesbygdskommunerna. Ett annat och mycket allvarligt problem är det faktum att enskilda teleabonnenter i vissa delar av landet förlorat sitt fasta abonnemang i och med att Sonera har avvecklat sitt kopparnät. Här handlar det om att man tar ifrån enskilda personer deras trygghet och möjlighet att komma i kontakt med omvärlden, vilket är under all kritik och ett allvarligt samhälls- och säkerhetsproblem. Med hänvisning till ovanstående och med ett krav på samhällsansvar anser vi att det är viktigt att en översyn görs av möjligheterna till acceptabel samhällsservice även på landsbygden och i de glest befolkade delarna av landet.
mot · H002N362 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av turismföretagens villkor. Turismnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat avsätter våra grannländer betydligt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av vårt unika och vackra land. Då kan den svenska turismnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter då arbetstillfällen genereras. Regeringens ambitioner inom turismsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat Matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster. Men turisminsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turismland faller ut i verkligheten. I är huvuddelen av turisterna intresserade av kultur, kulturgeografi och historia. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Att står som huvudansvarigt för turismen är bra men bör få ökat inflytande i frågorna. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turismföretagare att utveckla sina verksamheter. Då krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turismsatsningarna. En nationell turismplan behövs, som länen sedan kan bryta ned. En bättre koordinering av turismsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turismnäringen är på frammarsch i och har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turismföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt- och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turismföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och trygghetsvillkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turismnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas.
mot · H002N368 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om separat redovisning av avgift för elcertifikat. För privatkunder ingår elcertifikatsavgiften i elpriset, däremot redovisas elcertifikatsavgiften separat för företagskunder som en fast avgift per kWh. Det sistnämnda förhållandet bör gälla även för privatkunder. För att tydliggöra de specifika delarna i den totala elkostnaden bör det således ur elräkningen klart framgå hur mycket privatkunden betalar för elcertifikaten.
mot · H002N369 · 2012-10-04 00:00:00 — Statligt engagemang i viktiga samhällsfunktioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag återkallas till dess att regeringen presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga inkomster som kommer av aktieutdelningar från statliga bolag eller försäljning av statlig egendom ska användas till att utöka det statliga engagemanget i viktiga svenska samhällsfunktioner.1 1 Yrkande 2 hänvisat till FiU. Många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform. Dessa bolag verkar ofta på en konkurrensutsatt marknad. Detta är inget fel i sig, men det minskar inte statens ansvar för att det svenska samhället fungerar väl och inte är beroende av välvilja från utländska eller fientliga aktörer. tycks ha för avsikt att optimera de statliga bolagens kapitalstruktur för att därefter bjuda ut dem till försäljning. När Socialdemokraterna regerade verkade strategin vara att upprätthålla ett maximalt antal anställda i de statliga bolagen. Istället bör strategin vara att, så långt det är möjligt, garantera ett väl fungerande samhälle, inte bara i den bästa av världar utan även i händelse av handelsblockader, internationella konflikter och andra extraordinära händelser. Det svenska samhället måste kunna upprätthålla och fortsätta bygga ut sin infrastruktur. Vi måste tillse att vi har en adekvat livsmedelsförsörjning, vi bör ha kontroll över de naturtillgångar som utvinns i , vi bör kunna säkra vår försörjning av el och energi samt försvarsmateriel bland mycket annat. Vissa viktiga samhällsfunktioner bör vara statligt ägda till . Dit hör exempelvis , , bolag som prospekterar efter uran med flera. I andra fall kan det räcka med att staten har en stark ställning som delägare, till exempel i bolag som tillhandahåller viktig infrastruktur som Sonera, åtminstone så länge bolaget äger accessnätet, med flera. Dock finns statliga innehav som inte är av sådan vikt att de måste behållas, varför dessa kan utförsäljas i ett gynnsamt marknadsläge. För att i största möjliga mån kunna garantera ett väl fungerande samhälle bör regeringen definiera och utreda vilken verksamhet som är av särskild vikt för och dess invånare, för att därefter återkomma till med en plan för hur detta ska säkerställas. Denna plan bör fokusera på de verksamheter som nämns ovan, det vill säga infrastruktur, livsmedelsförsörjning, naturtillgångar, el, energi samt försvarsmateriel. I de fall som ytterligare insatser från statens sida behöver göras ska inkomster från aktieutdelningar och utförsäljningar av statlig egendom användas. Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002N372 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av satsningar inom forskning och utveckling av verksamhet som är havsanknuten. har längsta kust, vilket är en fantastisk tillgång på många sätt. och hav bidrar till många arbetstillfällen både inom turism, fiske, energi och livsmedel. Kusten och havet har en mycket stor outnyttjad potential. Med rätt inriktning på forskning och utveckling av näringar skulle kunna bli ett av de ledande länderna inom havsbaserad vindkraft och vågkraft. Sektorn för förnyelsebar energi är en av de sektorer som har en mycket stor utvecklingspotential. Möjligheten att utveckla vattenbruket där resurser kan produceras både till livsmedel, läkemedel, biogas och insatsmedel till kemiindustrin, är minst lika attraktiv som energisektorn. En satsning på forskning och utveckling av näringar knutna till havet och kusten skulle ge många tillfällen till jobb i regioner inte minst i , som har svårt att dra till sig verksamheter som drivs året runt.
mot · H002N375 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljövänlig energiproduktion och som pilotlän för omställningen till ett hållbart samhälle. Klimatförändringarna på jorden blir allt större och är det största hotet mot vår överlevnad. Därför är det angeläget att på alla sätt motarbeta den pågående utvecklingen. Bland annat måste vi radikalt minska energianvändningen och hitta alternativa bränslen och alternativa sätt att producera energi. På stora internationella konferenser lyckas man inte enas om kraftfulla åtgärder, som skulle vara nödvändiga för att uppnå en hållbar utveckling. Trots det måste man på alla plan arbeta vidare och inte överlämna ansvaret på andra. Att vända utvecklingen förutsätter konkreta och kraftfulla satsningar på nationell, regional och lokal nivå. Vi måste alla, enskilda, företag, kommuner och regioner, ta vårt ansvar gemensamt och var och en för sig. Det är angeläget att staten arbetar för snabb omställning av förbrukningen av fossila bränslen för att minska miljöbelastning och skapa positiva alternativ. Det krävs också att regeringen satsar på utveckling av fjärrvärme, vindkraft och annan förnyelsebar energiproduktion. För att stärka utvecklingen inom energiområdet på lokalt och regionalt plan borde regeringen stimulera tillkomsten av regionala energi- och miljöföretag och verka för biogastillverkning i regioner. På samma sätt skulle staten kunna driva på utvecklingen av miljövänliga tankstationer, såsom laddstolpar, biogastankstationer och liknande. skulle kunna vara ett utmärkt pilotlän för att pröva och utveckla ny teknik i omställningen till ett hållbart samhälle. I regionen finns en bredd av både stora och små företag samt jordbruk. Arbetsmarknadsregionen når till i söder, i öster och i norr med omfattande pendling mellan orterna. Regionen har kust och inland, större städer och mindre samhällen. Även det faktum att länet korsas av och gör det lämpat som ett pilotlän för minskad energianvändning och utveckling av alternativa bränslen.
mot · H002N376 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort indelningen i elprisområden i i väntan på att överföringskapaciteten i elnätet byggs ut. är uppdelat i fyra elprisområden. Tanken bakom är att elpriset ska påverkas av elproduktion och efterfrågan på el. Elproduktionen är låg i syd medan efterfrågan är hög. I norr råder motsatt förhållande, elproduktionen är hög men efterfrågan på el är lägre. Därför är priset högre i syd och lägre i norr. Men priset har inte bara höjts i utan även ända uppe i . har utrett vilka konsekvenser indelningen i elområden fått. En effekt är att marknaden för fasta elpriser inte fungerar längre. Utbudet av fasta priser är begränsat, vilket gör att de fasta priserna blir högre än de borde vara. En annan effekt är att indelningen lett till en permanent högre nivå av elpriset i . Denna prisskillnad mot övriga landet skiftar och kan bli väldigt stor. När elproduktionen är låg i , men efterfrågan på el är stor där, påverkar det också priset på elen i . Det har fått den absurda konsekvensen att när vindkraften står stilla i höjs elpriset för skåningarna betydligt. Och detta trots att vi stängde , bland annat på grund av påtryckningar från . Hade varit i gång hade det med nuvarande indelning i elprisområden lett till en sänkning av elpriset i . Men självklart ska vi inte behöva öppna igen för att få rimliga priser på el i ! På samma sätt som stängningen av var ett nationellt beslut är elproduktion och distribution en nationell fråga. Det borde innebära att man kan lösa frågan nationellt istället för att som låta enskilda konsumenter och företag i lösa frågan genom högre elpriser! Indelningen i elprisområden i är inte slumpmässig utan följer var det finns flaskhalsar i överföringskapaciteten i elnätet. har tidigare byggt ut överföringskapaciteten i kraftnätet till andra länder. Men här hemma har det släpat efter, och detta trots att problemen varit kända ! Vi har inte råd att fortsätta med nuvarande elområden som slår hårt mot både konsumenter och företag i ! Därför bör elprisområdena tas bort i väntan på att överföringskapaciteten i elnätet byggs ut och på att produktionen av förnyelsebar energi tar fart.
mot · H002N380 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkta insatser som främjar ungt företagande. I har vi många unga som har idéer och uppfinningar som de vill förverkliga. Det kan handla om att producera något, skapa konst inom upplevelsenäringen eller sälja tjänster av olika slag, till andra företag, privatpersoner eller det offentliga. De vill möjliggöra sina drömmar, visioner och bygga något för framtiden. Att syssla med det man tycker är roligt, kunna styra över sin egen tid och också kunna försörja sig och utvecklas som person står högt i kurs för många. Att ta tillvara dessa unga människors talanger och kreativitet borde vara en självklarhet i ett land som vill konkurrera på den globala arbetsmarknaden. Det är många unga som vill bli egenföretagare men de ser inte möjligheten just för att de inte finns i en kontext där företagande är en självklarhet. Samhällets oförmåga ta tillvara dessa ungas ambitioner är en stor förlust, inte bara individen utan för ett hållbart samhälle. Det finns inga formella hinder för en ung människa att starta ett företag, men förutsättningarna för att få stöd, rådgivning och mentorsstöd är minst sagt små och når långt ifrån alla de unga som har funderingar på att förverkliga sina idéer. behöver vara i framkant med att belöna individers egna initiativ att vara medskapare i framtidens arbetsmarknad. Det finns många olika projekt runt om i landet, ofta med eldsjälar som drar, och ofta utan långsiktig plantering på grund av avsaknad av ekonomiska resurser. unga förtjänar en genomtänkt samlad strategi med insatser som fångar upp ungdomar runt om i landet som har tankar och idéer om att starta ett eget företag Många aktörer som tillsammans måste ta ansvar för att framtidens arbetsmarknad ska bli dynamisk och expansiv. Skolan, de ideella organisationerna, kommunerna, regionerna och arbetsgivarorganisationerna har alla en roll.
mot · H002N382 · 2012-10-03 00:00:00 — Diskriminera inte kommunala energibolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att ge kommunala energibolag möjlighet att verka på energimarknaden på lika villkor som andra företag. De kommunala energibolagens betydelse För att nå det övergripande målet om förnybar energi behövs en mångfald av goda krafter. De kommunala energibolagen har spelat en viktig roll för att utveckla förnybar energiteknik. I kommunala bolag, som drivs med längre planeringshorisont än nästa kvartalsrapport, har många samhällsnyttiga och kommersiellt intressanta miljötekniska lösningar tagits fram. Det är naturligt att kommunala energibolag som har ett samhällsuppdrag har bättre möjligheter att utveckla sådana lösningar som inte ännu är kommersiellt intressanta. Det är kommunala energibolag som till stor del är att tacka att biogasutvecklingen kommit igång i . Kommunala bolag spelar därtill en allt viktigare roll för att öka konkurrensen på marknader som hotas av oligopol. Begränsningen med dagens lagstiftning De kommunala energibolagen begränsas av konkurrenslagen såväl som av kommunallagens bestämmelser om lokaliseringsprincipen. Grundprincipen är att de kommunala bolagen enbart ska ägna sig åt sådan verksamhet som är knuten till den egna kommunen. Det finns dock undantag och oklarheter i detta regelverk. Var den juridiska gränsen går är osäkert och flera kommunala energibolag vittnar om att de ej vet om deras verksamhet strider mot regelverket eller inte. Satsningar på exempelvis biogas kan variera mellan kommunerna beroende på vilken tolkning de egna juristerna gör. Denna osäkerhet är mycket olycklig. Att låta kommunallagen begränsa utvecklingen av förnybar energi är kontraproduktivt. Kommungränsen är sällan det bästa för optimala energisystem. Den politiskt formade juridiken begränsar möjligheterna i omställningen till ett hållbart samhälle. Mot bakgrund av den miljö- och klimatutmaning vi står inför bör de framgångsrika kommunala energibolagen som satsar på ny teknik, innovationer och energirådgivning främjas istället för motarbetas. Det är dags att lösa begränsningarna för de kommunala energibolagen och ändra lagstiftningen så att de kan agera på samma villkor som andra energibolag. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H002N383 · 2012-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (S) Stöd till investeringar i solenergi De största energiinvesteringarna i gjordes i solceller, vilka stod för av nyinstallationen. Priset på solceller har halverats på bara . Särskilt stark har utvecklingen varit i . Men i har installationerna växt i måttlig omfattning. hade regeringen av avsatt för stödet men dessa pengar tog snabbt slut, och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Regeringen sänker nu stödet till . Det är fel väg att gå. När intresset växer och prisbilden är rimlig för brukarna finns det anledning att stimulera ökad installation. Vi föreslår därför att anslaget ökas med och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare.