mot · GZ02Fi18 · 2012-05-02 00:00:00 — visar tydligt att skolsystem som ger alla elever samma chans att lyckas i skolan kommer också att prestera höga resultat medan ojämlika skolsystem genererar låga skolresultat. En skolpolitik för höga kunskapsresultat måste därför också vara en skolpolitik för en jämlik skola som ger varje elev chans att lyckas. Resurserna till skolan måste fördelas efter elevernas behov. Det enskilt viktigaste för en elevs resultat är att de möter en riktigt bra lärare. Därför behöver investera mer och bättre i lärarna. Att så få unga människor söker sig till lärarutbildningarna är långsiktigt en katastrof. För att vända trenden måste lärarnas arbete värderas högre. Statusen måste bli högre och lämplighetstester bör införas. Efter genomförd lärarutbildning behöver lärarna också garanteras återkommande kompetensutveckling under hela arbetslivet. Det behövs fler möjligheter till utveckling och karriär för lärare i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygsättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. Skolhuvudmännen och rektorerna måste ta till vara den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. På landets alla skolor måste det därför skapas karriärvägar och möjligheter att premiera duktiga lärare genom högre lön. I de bästa skolsystemen i världen använder rektorerna av sin arbetstid till det pedagogiska ledarskapet. Dit har vi långt i även om många rektorer och skolledare drömmer om att nå dit. präglas mycket av skolledarens arbetstid av arbete med ekonomi och lokaler, personal och elevärenden. Det är mycket viktiga frågor, men helt klart är att rektorerna i måste kunna lägga mer tid på det pedagogiska ledarskapet om vi ska vända utvecklingen i skolan. Skolan behöver utvecklas till en mer lärande organisation. Skolledare måste ges möjlighet till fortsatt pedagogiskt utvecklingsstöd. Framstående lärare bör coacha och vägleda andra. Lärare och rektorer behöver vara i ständig dialog med forskare och praktiker för att snabbt kunna tillgodogöra sig ny forskning, andra erfarenheter och välfungerande metoder. Forskningen visar att kamrateffekterna i lärande är stora. Det spelar stor roll för studieklimatet i klassen hur motiverade eleverna är. Om bara en liten andel av klassens elever motiveras att satsa hårt på sina studier påverkar det studieklimatet negativt. Mångfald i en studiegrupp berikar lärprocessen positivt. Därför måste den sociala segregationen mellan skolor minska. ställer högskolelagen krav på lärosätena att bredda sin rekrytering. Detta krav borde även gälla skolor. Skolhuvudmännen bör få i uppdrag att arbeta för att sammansättningen i elevgruppen blir heterogen avseende kön samt social och etnisk bakgrund. Kommuner och skolor bör också arbeta aktivt för att påverka sammansättningen genom exempelvis inriktningar och profilering av skolorna. Det är dags att ta den utbildningsvetenskapliga forskningen på mycket större allvar och se till att forskningsresultat och kunskapsbaserade metoder och erfarenheter kommer till användning i skolor. Det är en viktig del i Socialdemokraternas arbete för att höja kunskapsresultaten och minska de sociala klyftorna i den svenska skolan. Det behövs mer av systematiska forskningsöversikter inom lärandets område. Forskningsresultat, kunskapsbaserade metoder och erfarenheter inom lärandets område behöver sammanställas och tillgängliggöras för skolans huvudmän, skolledare och lärare. i (S) SCB/Nationalräkenskaperna. TCW-index (Total Competitiveness Weights), vilket är ett sätt att mäta kronans värde mot en korg av andra valutor, föll med . SCB/Nationalräkenskaperna. SCB/Nationalräkenskaperna. Siffror rörande sysselsättning och arbetslöshet i detta avsnitt är, om inget annat anges, hämtade från SCB/. Data från Arbetsförmedlingen. , PM 2012:747, Tidskriften 1/2006, Mått som speglar utanförskapet på arbetsmarknaden behövs i debatten, . Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2010. DAddio, A. C. och M. dErcole. Trends and Determinants of Fertility Rates in Countries: The Role of Policies, DELSA . Territorial Reviews: , , 2006. Data från Arbetsförmedlingen. Dessa avser en jämförelse mellan . Dessa avser antalet helårsplatser. Data från Arbetsförmedlingen. Vad gör de i jobb- och utvecklingsgarantin?, rapport 2010:15, IFAU. Arbetsförmedlingens återrapportering , fördjupade analyser. Uppföljning av de personer som uppnått maximal tid i sjukförsäkringen, och Arbetsförmedlingen, 2011. , PM 2011:1378. Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris?, RiR 2008:16 Svensk finanspolitik 2008, . Sysselsättningseffekter av sänkta socialavgifter, underlagsrapport till skattegrupp 2008. , PM 2012:623. Barnfattigdomen i , , 2012. SCB: befolkningsprognos. Framställningen i detta avsnitt bygger i hög grad på det expertseminarium om offentliga investeringar som Socialdemokraterna arrangerade . SCB/Nationalräkenskaperna. Länderna är identifierade genom att studera ackumulerat bytesbalansöverskott perioden 20002011. Data från IMF, World Economic Outlook Database. I rapporten från konjunkturråd 2012 hänvisas till data från IMF World Economic Outlook Database. Euroconstruct är ett europeiskt nätverk som samlar in data och sammanställer prognoser över bygginvesteringar. Svensk finanspolitik 2009, . Konjunkturläget, , . , Global Monitoring Report 2011. definition på extrem fattigdom är ett konsumtionsutrymme på maximalt penningvärde. Enligt socialtjänstlagen får kommunen begära att den som är och uppbär försörjningsstöd ska delta i anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. Även den som uppbär aktivitetsstöd eller a-kassa kan enligt befintlig lagstiftning få sin ersättning nedsatt om man avvisar ett erbjudande om deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program. Data från Arbetsförmedlingen. An evaluation of the Swedish trainee replacement schemes, IFAU, 2002. Employment Outlook, 2006. Statistik över försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2010, . statistik över ekonomiskt bistånd. Bostadsmarknaden 20112012, . Data från SCB. Avser det totala antalet färdigställda lägenheter i småhus och flerfamiljsfastigheter. Se rapport från SNS konjunkturråd 2012. Se t.ex. Forskning och utveckling vid små och medelstora företag, , 2006. Sambandet mellan investeringar i transportsystemet och ekonomisk tillväxt diskuterades i samband med ett expertseminarium arrangerat av Socialdemokraterna . Se t.ex. statliga Trafikanalys rapport i storstadsregionerna en nulägesanalys där förseningskostnaderna för pendlarna i , och uppskattas till , varav härrör från förseningar i spårtrafiken.