mot · H002MJ424 · 2012-10-05 00:00:00 — Summan är det utsläpp i gram koldioxid per km som en bil med en sådan vikt får släppa ut för att kallas miljöbil. För bilar med biodrivmedel är formeln annorlunda: (tjänstevikt 1372) x 0,457 + 150 gr/km. 32Europaparlamentet och rådets direktiv /28/EG, artikel 19 samt bilaga V. 33Eftersom direktivet anger olika utsläpp beroende på hur drivmedlet tillverkats bör Syftet är att stimulera till att fler nya bilar med låga utsläpp säljs. Miljöbilsbonusen ersätter således det nuvarande systemet med fordonsskattebefrielse som inte har gett avsedd effekt. De bilar som köpts fram till får givetvis behålla befrielsen. Vi vill att systemet ska vara statsfinansiellt kostnadsneutralt, och regeringen bör uppdra till berörda myndigheter att utarbeta ett färdigt system där nivåerna och gränserna justeras så att så sker. Det innebär också att regeringen bör justera gränserna och nivåerna så att detta uppfylls. Reglerna ska gälla för samtliga bilar som nyregistreras i . Vi vill införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga fordon. Vi menar att det är en del i att skapa ett omställningstryck i som leder till att vi säkrar arbetstillfällen och exportinkomster i en värld som snabbt anpassar sig till minskade utsläpp av koldioxid. En vägslitageavgift är en avståndsbaserad skatt på lastbilstransporter för alla tunga lastbilar som trafikerar vägnätet i , såväl svenska som utlandsregistrerade. Detta innebär en internalisering av externa effekter från lastbilstrafiken. Det möjliggör nya investeringar i infrastruktur som gynnar exportindustrin i stort, seriösa aktörer i åkerinäringen och den svenska samhällsekonomin. Liknande avgifter för lastbilstrafiken finns i och . Två länder som väntas följa är och . Även i finns ett intresse för en avståndsbaserad skatt. Dessutom finns ett frivilligt ramdirektiv i EU för avgifter för lastbilstrafik. En svensk skatt bör vara utformad på ett sådant sätt så att teknik som ombordutrustning i lastbilarna är harmoniserad med liknade system i EU. Den avståndsbaserade skatten på lastbilstransporter ska vara differentierad efter vilken så kallad Euroklass på avgasreningen lastbilen har. Ju nyare lastbil, och därmed högre Euroklass, desto lägre skatt. Vid införandet av en vägslitageavgift ska hänsyn tas till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En viktig del i klimatpolitiken är att arbeta för att öka trafikarbetet på järnväg. har det blivit allt mer tydligt att den svenska järnvägen lider av stora problem. Eftersatt underhåll och bristande nyinvesteringar har gjort att driftssäkerheten och punktligheten försämrats kraftigt. Även brist på samordning mellan järnvägssystemets olika aktörer har bidragit till järnvägen problem. Men framför allt är det bristen på kapacitet i järnvägssystemet som kanske skapar de allvarligaste problemen. kapacitetsutredning menar att det är fler, tyngre, längre och bredare tåg som trafikerar järnvägen. Det gör att slitaget blir större och underhållsbehoven ökar. visar mycket stora störningar i hela transportsystemet om inte kraftiga nyinvesteringar görs och nya styrmedel introduceras. ta fram en medeltalssiffra för det drivmedel som just nu säljs i . och fordonsgasbilar utgås från att endast köra på huvudbränslet. För att komma till rätta med järnvägens problem behövs investeringar i både ny spårkapacitet och förbättrat underhåll. Såväl förutsättningarna för arbetspendling som godstrafik måste bli bättre. När det gäller nyinvesteringar är det att investera i första höghastighetsbanor. Vi vill börja bygga höghastighetståg eftersom det skulle skapa betydligt bättre förutsättningar för arbetspendling och även avlasta befintliga banor. vill allt fler företag köra gods på tåg. Godstrafiken lider precis som persontrafiken av bristande kvalitet och punktlighet. Även här är kapacitetsbristen tydlig. Då två tredjedelar av allt vi producerar i exporteras behöver vi fungerande godstransporter på järnväg. Det avlastar även vägarna och gynnar klimatet. För att främja effektiv samverkan mellan lastbilstransporter och tåg är det mycket viktigt att den så kallade kombitrafiken utvecklas. Här handlar det om att bygga helt nya järnvägar. Men även att förbättra mindre investeringar som mötesstationer och olika trimningsåtgärder kan kraftigt utöka kapaciteten för godstrafik på järnväg. Höghastighetsbanorna avlastar även kapaciteten på befintliga banor till förmån för godstrafiken. För att minska sjöfartens klimatpåverkan bör sjöfarten tas in i någon form av utsläppshandel på global nivå inom IMO eller till att börja med på EU-nivå. Vi ser även positivt på den energiklassning av fartyg som IMO börjat arbeta med. Det är särskilt angeläget att främja nya bränslen och kostnadseffektiva metoder för avgasrening för fartyg. En väg för att minska sjöfartens klimatpåverkan är ökad drift med flytande naturgas (LNG). Naturgas är visserligen ett fossilt bränsle men en övergång från bunkerolja till naturgasdrift halverar nästan utsläppen och det är en bra väg mot en sjöfart utan klimatpåverkan. Flyget måste fortsätta arbeta mycket aktivt med att minska sina utsläpp av växthusgaser. Vi ser positivt på att EU tagit in flyget i sin utsläppshandel, ETS. Men vi hade föredragit att flyget hade haft ett eget handelssystem. Det är självklart att det internkontinentala flyget som ankommer eller avgår från flygplatser i EU ska delta i utsläppshandeln. Regeringen bör med kraft stödja kommissionens tuffa linje i frågan. är det viktigt att utsläppshandeln för flyget skärps. Utsläppshandeln kan innebära att ny teknik för energieffektivare flygplan får ett snabbare genombrott. Det innebär även en drivkraft för att arbeta mer med åtgärder som gröna inflygningar. finns det anledning att se över om flyget inte skulle få ett eget utsläppshandelssystem utanför ETS. bör även verka inom , för civilflyget, för att skattebefrielsen av flygbränsle, som slås fast i Chicagokonventionen, upphör. Det arbete som statliga Swedavia har bedrivit för att minska flygsektorns klimatpåverkan har varit mycket positivt och gett effekter. Vi ser gärna att Swedavia fortsätter att aktivt förbättra sitt miljöarbete. Energieffektivt och förnybar energiförsörjning Under den borgerliga regeringstiden har försprång i förnybar energi internationellt tappats bort. Investeringarna och utvecklingen går fortare i andra länder. Den borgerliga regeringen ska minska stödet till solenergi, har tagit bort stödet till större vindkraftsanläggningar och stoppat möjligheten för svenska företag att pröva innovationer i full skala sedan stödet för lokala klimatinvesteringar tagits bort. Regeringen har också misslyckats med att få fart på energieffektiviseringen, som är den billigaste klimatåtgärden. Ytterst handlar det också om tillgången till energi för den svenska industrin och våra jobb. Och därmed välfärden. I då energin blir mer efterfrågad måste vi göra allt vi kan för att säkra eltillgången för våra energiintensiva företag i skogsindustrin och metallindustrin. har unikt bra naturliga förutsättningar för förnybar energi med vår goda tillgång på vind, vatten och skog. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . All svensk energi kan komma från förnybara källor, det är en fråga om vilja. Därför måste energieffektivisering vara en grundläggande beståndsdel i en framtida energipolitik. Den svenska industrins konkurrenskraft ska säkras genom trygg tillgång till el och bibehållen effekt i energisystemet . ska vi ställa om till en hållbar energiförsörjning. Vi vill införa ett system med så kallade vita certifikat, som innebär att energibolagen måste köpa en viss mängd certifikat som elkonsumenten får för energibesparingsinvesteringar. har motsatt sig förslaget med argumentet att det är svårt att mäta hur stor energibesparing en åtgärd ger. Vi menar att ett första steg skulle kunna vara att slå fast schablonbesparingar för specifika åtgärder. Det viktiga är inte att få fram den exakta energibesparingen utan att stimulera investeringar investeringar som både ger jobb och minskar importberoende av fossila bränslen. Regeringen har aviserat att man avslutar programmet för effektiviseringen av industrins elanvändning, PFE. Förslaget har tillkommit med anledning av att EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innebär att det saknas förutsättningar att inleda nya programperioder efter 2012. Vi menar att programmet har varit mycket framgångsrikt för den svenska industrins energieffektivisering och att regeringen har ett ansvar att se över vilka alternativ som finns att stimulera energieffektivisering för näringslivet. Därför bör regeringen tillsätta en utredning för att se över alternativa åtgärder för energieffektivisering för hela den svenska industrin. Om svenska företag utvecklar fossilfri teknik som världen efterfrågar har de goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. Om företagen redan nu investerar i energieffektivare teknik vinner de kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. Utformar vi stödet till den svenska industrins energieffektivisering på rätt sätt innebär omställningen inte enbart en kostnad, utan också en möjlighet till framtida arbetstillfällen och vinster. Därför har vi också högre mål än regeringen för energieffektiviseringen. Vi vill att energianvändningen i blir 25 procents effektivare , jämfört med regeringens mål om . Installationen av solceller exploderar i just . Priset har halverats . En anledning är generösa stöd i t.ex. (inmatningstariff). var den överväldigande största delen nyinstallerad förnybar elproduktion i solceller. Totalt installerades drygt 21 GWh (21 000 MW, installerad effekt) mer än gas och vind tillsammans. I länder som och står solen för av den totala elanvändningen. Men i har installationerna varit måttliga. Vi tror att framtiden kommer att innebära betydligt fler små anläggningarna som producerar el. Allt fler av oss blir elproducenter, kommuner producerar sin egen el t.ex. på förskolorna och fastighetsbolagen utnyttjar sina hyresfastigheter för elproduktion. Solceller fungerar lika bra i som på andra ställen. De genererar visserligen el men desto längre . I länder där det är för varmt fungerar solcellerna sämre för att de blir överhettade. Instrålningen, dvs. vinkeln på solstrålarna är sämre i men vi har nästan lika bra förutsättningar som (ett snitt på cirka 9001 000 kWh per installerad kWp). Sedan ett stöd infördes för fastighetsägare som vill installera solceller och använda elen för eget bruk har den installerade kapaciteten ökat från 5 MW till runt 15 MW. Syftet med stödet var att stimulera framväxten av en marknad för solenergi i . har staten betalat ut i stöd. Stödet har gällt för installation och inköp av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Den sökande har fått av investeringskostnaden eller max exkl. moms per installerad kW. Totalt kan en sökande inte få mer än per solcellssystem. hade regeringen avsatt för stödet som snabbt tog slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet.34 Vi menar att det är orimligt i en rättsstat att pengar delas ut till så få som bara var tredje som ansökt. 34 , , i telefonsamtal. Regeringen sänker nu stödet till 50 miljoner och det menar vi är helt felaktigt. ligger efter övriga EU-länder pga. vårt låga elpris som gör investeringen mindre intressant. Men när nu priset på solceller kraftigt sjunker tror vi att det finns anledning att stimulera en ökad installation istället för att sänka nivån. Vi menar att det finns två skäl till att antalet sökande är så många fler än mottagarna. Den första uppenbara anledningen är att anslaget är för lågt. Därför har vi i vår budgetmotion föreslagit att anslaget fördubblas jämfört med regeringens förslag. Den andra anledningen är att stödet är för generöst för varje sökande. Vi tror, också med tanke på de kraftiga sänkningarna av priserna på solceller att stödet per sökande behöver sänkas och maxgränsen för stödet också. Det menar vi kommer att göra att fler sökande får bidrag. säger i tidningen att det svenska genomslaget för solel kan komma när reglerna för nettodebitering är klara. Nettodebitering innebär att den el som du producerar ut på nätet kan kvittas mot den du köper. Det brukar beskrivas som att elmätaren går baklänges när fastigheten producerar mer el än vad som används i den. får fastighetsägaren sälja elen till energibolaget till spotpris och dessutom betala moms och skatt på den el som kvittas ut mot den egna produktionen. När införde nettodebitering ledde det till att den installerade solcells-effekten mer än fördubblades. Regeringen har meddelat att man nu är överens om att genomföra en lagändring som möjliggör nettodebitering. En utredning ska vara klar och sedan kan ett nödvändigt lagändringsförslag presenteras för . Vi menar att det är hög tid och hög prioritet att en sådan lagändring kommer till stånd. Vindkraften har utvecklats positivt i . Den socialdemokratiska regeringen påbörjade satsningen på vindkraft och satte på plats ett antal styrmedel. Detta har den borgerliga regeringen förvaltat men den har inte haft intresse av att tillföra några nya styrmedel. Snarare tvärtom, med införande av ett s.k. kommunalt veto mot vindkraft. Andra länder har fullföljt och utvecklat vindkraften men inte . Därför har halkat efter, trots att har mycket lämpliga arealer för vindkraft. hade 2002 hälften så mycket vindkraft som . har tjugofaldigat mängden vindenergi och har nästan dubbelt så mycket vindkraft som . har samma nivå på vindkraften som hade 2002. Världens största anläggning för havsbaserad vindkraft planeras nu i . 500 stora verk ska enligt planerna byggas långt ut till havs. Projektet heter och beräknas ge lika mycket som de båda avvecklade kärnkraftsreaktorerna i producerade. Effekten av anläggningen kan bli hela 2 500 MW. Det kan jämföras med det nya kärnkraftverket i Findlan Olkiluoto 3 som beräknas ha en effekt på 1 700 MW. De båda anläggningarna har ungefär samma beräknade byggkostnad på . Dock kostar kärnkraftsverket betydligt mer i drift för bränsle, avfallshantering, försäkringar mot olyckor och avsättning för rivning. Totalt projekteras nu för havsbaserad vindkraft runt våra kuster, varav har fått tillstånd att starta. I gäller principen att anslutningsledningar från en vindkraftsanläggning betalas av anläggningens ägare. Därför kan kostnaderna för ledningar bli höga för vindkraft till havs. Men den som etablerar sig i ett område där det redan finns en anläggning får lägre kostnad eftersom den kan koppla in sig på den befintliga ledningen och utan kostnad utnyttja ledig kapacitet. I ett sådant läge får man en situation där möjliga vindkraftsexploatörer väntar ut varandra. kom med en rapport till regeringen35 där man påtalade problemet och föreslog ett system med förtida delning av kostnaderna. Staten kan stå för ett lån och tar därmed den ekonomiska risken till nätföretagen. Elproducenter som ansluter sig får betala sin del. Men om ingen eller för få ansluter sig efterskänker staten lånet eller delar av lånet. Ett sådant system uppmanas medlemsländerna i EU indirekt att införa eftersom EU-direktivet för förnybara energikällor kräver att medlemsländerna rapporterar vilka system för kostnadsdelning som länderna har. menar att förslaget inte innebär en subvention av nätanslutningen, utan varje enskilt projekt som ingår i området för nätförstärkningen måste kunna bära sina egna kostnader. Förslaget styr därför mot utbyggnad av den mest kostnadseffektiva vindkraften först, varför förslaget bidrar till att en stor del av vindkraftsutbyggnaden i sker till så låg kostnad som möjligt. I står nätföretaget för ledningar och är skyldig att se till att det finns tillräcklig överföringskapacitet till förnybar elproduktion (kostnaden betalar elkonsumenten). I ska nätoperatören stå för alla kostnader förenat med utbyggnad av havsbaserad vindkraft. Kostnaden tas ut via nätavgiften (konsumenten betalar). Eftersom de nät som ligger nära havet då får högre kostnader finns ett beslut att kostnaderna för havsbaserade vindkraftverk ska fördelas mellan alla nätägare. På land är det dock anläggningen som betalar. I har elproducenten rätt enligt lag att få tillgång till nätet men elproducenten (ägaren av vindkraftverket) betalar liksom i , men om någon annan ansluter sig och utnyttjar den nya infrastrukturen får den tidigast anslutna (som alltså betalade) kompensation.36 Vi menar att Svenska Kraftnäts förslag kan lösa det problem som riskerar att bromsa utbyggnaden av havsbaserad vindkraft. Den enorma potential som vindkraft till havs har gör att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska Kraftnäts förslag och återkomma till . Tröskeleffekter och förnybar energi. Kostnader för nätanslutning av vindkraft. De främsta drivkrafterna till vindkraftens ökning i är elcertifikaten, koldioxidskatten och EU:s utsläppsrätter. Det kommunala vetot riskerar att stoppa processen med vindkraftsutbyggnaden och bör därför avskaffas. Kostnaderna riskerar också att höjas eftersom verken inte kan byggas på de mest optimala platserna, alternativt måste flyttas till platser där de stör naturvärden mer. bedömer att det behövs 3 0006 000 vindkraftverk för en produktion på . ligger många fler ansökningar om vindkraftverk hos länsstyrelserna. Vi menar att mängden elcertifikat måste utökas för att vi ska kunna klara planeringsmålet på . räcker den endast till . blir vi mer beroende av el. Mer och mer energi kommer också från förnybar energi som allt oftare kommer att komma från små geografiskt spridda enheter t.ex. solceller på hustak. Det kommer att ställa nya krav på vårt elnät. produceras elen i stora anläggningar och produktionen anpassas efter kunskap om hur elanvändningen varierar över dygnet. kommer det att vara betydligt svårare att centralt styra produktionen eftersom den är beroende av hur det blåser och när solen lyser. Vi får ett ökat behov av det vi allt oftare kallar smarta elnät. Det handlar om många olika saker, t.ex. om hur hushållens maskiner kan anpassa sig efter när tillgången på el finns. En frys kör igång efter en signal från nätet, en elstolpe där bilen kopplats in för natten slås på när tillgången på el är stor. Vi kommer också att få behov av att lagra el i nätet när produktionen är stor och efterfrågan mindre. Både i större noder på nätet, hos den stora elintensiva industrin och i mindre kvartersvisa lagringspunkter där lokalt producerad el kan lagras tills det är lämpligt att sälja. Det finns också en stor potential att genom ny teknik minska förlusterna i elnätet. Här finns en enorm möjlighet till energibesparing och ny teknik, bland annat genom att använda likström i stället för växelström. ligger bland annat genom det svensk-schweiziska företaget långt framme. Försöksanläggningar byggs nu i och på för att i full skala testa ny teknik. En testanläggning med ett energilager för 100 hushåll har invigts i . Allt fler flyttar till storstäderna. Vi vill ta initiativ till en ny hållbar stadsbyggnadspolitik för fler attraktiva stadsmiljöer och bostadsområden med bra service och minskat bilberoende. Vi vill satsa på väl fungerande närmiljöer med bra skolor, kollektivtrafik, social service och nya mötesplatser för människor, föreningsliv och kultur. Det ska finnas platser för rekreation och naturupplevelser också i staden. Semester och ledighet hemma ska kompletteras genom gröna miljöer, mötesplatser och koloniområden. Miljonprogramsområdena måste rustas upp, och i samband med det ska tydliga krav på energieffektivisering ställas. En upprustning av dessa områden ger många positiva fördelar: de boende får en bättre boendemiljö, områdena blir attraktivare och fler jobb kan startas inom bygg- och miljötekniksektorerna. En ökad energieffektivisering i bostäder är ett prioriterat område för oss socialdemokrater. Det är avgörande för om vi ska kunna nå våra uppsatta klimatmål. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostäders energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. EU har som mål att alla nya byggnader ska vara s.k. nära-noll- energibyggnader. Vi socialdemokrater stödjer det målet. Klimatutmaningen är också en energiutmaning. När de fossila bränslena fasas ut kommer en ökad konkurrens om energi. För som har många energiintensiva företag är det oerhört viktigt att få fart på energieffektiviseringen för att säkra arbetstillfällena i våra viktiga näringsgrenar. I pågår också mycket forskning och utveckling av hus med ingen eller mycket liten energianvändning. Svenska ventilationsföretag och byggföretag ligger långt framme i utvecklandet av ny teknik. Som svar på och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda redovisar regeringen åtgärder som i princip säger att svenska byggregler är bra som de är. Åtgärderna innebär i praktiken mycket marginella skärpningar av energikraven. Detta påpekar även branschen som rekommenderas en högsta energianvändning för icke elvärmda byggnader som ligger 15 kWh per kvadratmeter lägre än de högsta tillåtna nivåerna enligt byggregler (BBR) 2012. Och många företag går längre än så. Avsaknaden av en konkret handlingsplan gör marknaden oförutsägbar och ökar därigenom kostnaderna för energieffektiva byggnader. Vi är tveksamma till att nybyggda hus ska få uppvärmas med el och vi menar att förbud mot direkt fossil uppvärmning bör införas vid nybyggnation. Åtgärder bör också vidtas så att fossil uppvärmning i befintlig bebyggelse fasas ut. På kort och medellång sikt finns den största effektiviseringspotentialen i den redan befintliga bebyggelsen. Många äldre byggnader har ofta sämre klimat- och energistatus. Det är då viktigt att alla möjligheter till energieffektivisering tillvaratas, vilket oftast är särskilt aktuellt i samband med större ombyggnads- och upprustningsåtgärder. Därför bör energikrav ställas även i samband med ombyggnad. En utredning om hur dessa krav ska utformas bör tillsättas. Nära-noll-energibyggnader ska i princip inte behöva någon uppvärmning från en yttre källa. Men i de fall då det behövs en värmekälla är det inte önskvärt att försvåra för fortsatt utbyggnad av fjärrvärme. Istället vill vi säkerställa att dagens byggregler inte diskriminerar något värmeslag. Dessutom har vi höga ambitioner när det gäller energieffektiva byggnaders potential att skapa jobb, export och förbättrad konkurrenskraft för de svenska företagen i sektorn. Det är positivt för innovationerna i som en alltför konservativ hållning förhindrar dynamik som i värsta fall kan leda till försämrad konkurrenskraft. i (S)