ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ301 · 2012-09-30 00:00:00 — Översyn av odlingshinder på tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av biotopskyddets inverkan på lantbrukares dagliga arbete så att större sammanhängande åkerarealer kan skapas och därmed underlätta och främja odling på fler åkermarker. För att bevara den biologiska mångfalden, värdefulla naturmiljöer och kulturhistoriska minnesmärken har man förstärkt skyddet av vissa arter och biotoper i landet. Detta har förvisso hjälpt till att bevara den svenska naturen men den har kommit att försvåra brukandet av viss och slår därmed hårt på det svenska jordbruket. Något som har haft negativ effekt hos de lantbrukare på vars mark det råkar finnas stenmurar, alléer, odlingsrösen, våtmarker eller andra former av biotoper som behöver skyddas. Skyddet av dessa biotoper i jordbruksmarker kan innebära att stora delar av åkermarker inte går att bruka på ett effektivt sätt och ibland inte alls. En olycklig placering av ett odlingsröse kan innebära flera extra vändor med traktorer eller tröskor, vilket både kostar i drivmedel och ökade utsläpp. Dessutom kan investeringar i nya större och kanske miljövänligare maskiner ibland vara en omöjlighet då maskinernas storlek kan komma att störa biotoperna på marken. Detta förhindrar utveckling av effektivare arbetsmetoder och det kan komma att slå tillbaka på livsmedelspriserna och närproduktionen. Dessa svårigheter att bruka åkermarkerna på ett effektivt sätt har gjort att flera lantbrukare har slutat att producera mat på dessa åkrar och istället använder markerna till något annat. Vackra välvårdade stenmurar ska naturligtvis bevaras i möjligaste mån men flertalet är nerrasade och igenväxta, och de många odlingsrösena mitt på åkrarna ligger där för man en gång inte orkade forsla bort stenarna längre då ny mark bröts. Dessa biotoper kan lätt forslas undan till skogsbryn för att få större sammanhängande arealer, och diken kan ersättas med grävda dammar gärna i närheten av bostadshus då öppna vattenspeglar också höjer värdet. Bevarandet av den biologiska mångfalden är och måste få fortsätta vara en prioriterad fråga men det kan rimligtvis inte kosta oss dyrare livsmedel, färre närproducenter eller ett avstannat svenskt jordbruk. En översyn av biotopskyddets inverkan på lantbrukares dagliga arbete bör därför införas så att inte fler lantbrukare väljer att lägga ner odling på sina åkrar.
mot · H002MJ308 · 2012-09-28 00:00:00 — Stöd till djurparkernas bevarandeprojekt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om djurparkernas bevarandeprojekt. I samband med antogs åtaganden om den biologiska mångfaldens bevarande. var ett av länderna som ställde sig bakom dessa åtaganden. När det gäller utrotningshotade djur är situationen , , tyvärr än sämre globalt sett. Fler och fler djurarter försvinner för gott eller är starkt hotade. Enligt Internationel Union of Conservation of Nature (IUCN) är av alla utvärderade arter hotade av utrotning, och det som en gång är utrotat går aldrig att få tillbaka. Det genmaterial djur och växter besitter är grunden för evolution och anpassning och att det för evigt går förlorat är en katastrof för framtiden. Förlusten av biologisk mångfald märks också som ett allt större problem för människor över hela världen, och det är vår egen fortlevnad som äventyras. finns inte något globalt organ för bevarande av hotade djur liknande FN, förutom IUCN som koncentrerar sig på arbete i fält och på miljöfrågor samt att bidra till att rädda olika biotoper och olika frivilliga organisationer som tagit på sig arbetet. Arbetet har i mångt och mycket lagts på djurparker, nationalparker eller naturreservat och bedrivs mer eller mindre ideellt. De olika globala djurparksföreningarna har dock tagit upp kampen och antagit en bevarandestrategi som syftar till att ena alla djurparker i världen i bevarandearbetet för de hotade djurarterna. I är det EAZA, , som samordnar och bestämmer vilka djur som ska placeras i de djurparker som deltar i arbetet. EAZA är den största regionala djurparksföreningen och den samarbetar nära med andra regionala djurparksföreningar såsom den nordamerikanska, den sydamerikanska, den sydostasiatiska och den australiska. I deltar de flesta djurparker på något sätt i detta arbete. Utan detta åtagande kan ingen djurpark få nödvändiga tillstånd. Totalt bedrivs 7580 bevarandeprojekt i de svenska djurparkerna. Djuren ägs av bevarandeprojekten tillsammans och ingen enskild park kan äga de hotade djuren. djurparker ägs av kommuner, stiftelser eller privat. läggs allt ansvar på dessa ägare att leva upp till en del av åtagande i Rioöverenskommelsen. Detta kräver uthålliga, långsiktiga och kapitalstarka ägare. Vi menar att också staten bör ta sitt ansvar för den del i Rioöverenskommelsen som handlar om utrotningshotade djur. Därför bör regeringen se över möjligheten att med ett statligt ekonomiskt stöd stötta djurparkernas arbete med bevarande av biologisk mångfald och stimulera till fler bevarandeprojekt. Stödet bör kombineras med återrapporteringskrav kring hur projekten stimulerar till naturligt beteende, fortlevnad och återplantering i den för djuret naturliga miljön.
mot · H002MJ309 · 2012-09-28 00:00:00 — Ursprungsmärkning av all mat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU verka för ökade krav på ursprungsmärkning av mat. Vi svenskar blir alltmer intresserade av mat. Marknaden för mat i har sedan EU-inträdet ökat i värde , inflationen borträknad. har den inhemska produktionen av livsmedel minskat i värde och också i volym. som den svenska livsmedelsproduktionen sjunker vill fler och fler konsumenter ha lokalproducerad mat. Enligt en undersökning tycker fyra av tio att det är viktigt att maten är regionalt eller lokalt producerad, och fler än nio av tio av dessa skulle köpa mer närproducerat om det fanns i butik. Man vill gynna kortare transporter, avlasta miljön, möjliggöra småskalig produktion och bidra till en levande landsbygd. Med tanke på konsumenternas engagemang och vilja att göra medvetna val måste det blir lättare att hitta rätt i mataffärens djungel. För att konsumenterna ska kunna göra medvetna val och visa sin konsumentmakt krävs ökade krav om ursprungsmärkning av mat. I stort sett alla undersökningar säger samma sak konsumenterna vill veta var maten kommer ifrån. Det gäller inte bara näringsinnehåll, smak och hur färsk en vara är, utan även djuromsorg, livsmedelssäkerhet och miljö- och klimathänsyn. Visst är det viktigt med olika typer av frivilliga ursprungsmärkningar. Branschen i har exempelvis förbundit sig att införa svenskmärkning av köttet som ingår i charkprodukter, märks även all svensk kyckling och kalkon från producenter i Svensk Fågel. Dessutom finns certifieringar via Svenskt Sigill. Men frivillighet i all ära, den ger tyvärr inte konsumenterna den kunskap de vill ha på produkter som av någon anledning inte vill visa sitt ursprung. Reglerna om ursprungsmärkning regleras inom den gemensamma marknaden i EU. bör verka för att öka kraven på ursprungsmärkning inom unionen.
mot · H002MJ310 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att kontinuerligt följa upp och utvärdera svenska nationalparker i syfte att bl.a. klargöra förutsättningarna vid bildandet av ytterligare nationalparker. invigdes första i . Syftet med är att bevara det mycket speciella och artrika havs- och skärgårdsområdet och de landområden som ligger i närheten i väsentligen oförändrat skick. Arbetet med att bilda första skedde i nära samarbete med lokalbefolkning, yrkesfiskare och . Fisket i är viktigt för kustbefolkningen, och ett hållbart fiske kommer att fortsätta även när området blivit nationalpark. En kontinuerlig uppföljning samt utvärdering av våra svenska nationalparker bör genomföras med syfte att klargöra förutsättningarna vid bildandet av ytterligare nationalparker. Utanför våra svenska kuster finns områden med höga naturvärden och unika havsmiljöer vilka, liksom , kan skyddas i form av en nationalpark.
mot · H002MJ314 · 2012-09-30 00:00:00 — Fortsatt reformering av strandskyddet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där den gällande regeln om byggförbud närmare än från strandkanten bör kunna frångås i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. Den reformering av strandskyddet som skett har varit positiv och har skapat många nya möjligheter. Vi måste ta tillvara vårt lands rika kust- och naturområden både ur naturskyddssynpunkt och för att kunna utveckla vår landsbygd. Reformeringen innebär att det möjliggörs bedömning utefter de lokala förutsättningar som finns. Kommunerna har fått ökat inflytande i frågan, vilket också är positivt i fråga om etablerandet av flexibla regelverk. Dispens i fråga om strandskyddet kan komma att betyda mycket för landsbygden då outnyttjad strandnära mark finns men där de inneboende är få. Att kunna erbjuda strandtomt är ett sätt att locka människor att etablera sig på landsbygden, och det är därför olyckligt att det fortfarande finns begränsningar i strandskyddet med avseende på de tre . Exempelvis har många kommuner där det finns outnyttjad strandmark. En av dem är kommun där miltals med obebyggd och outnyttjad strand finns. är en kommun med dålig ekonomi, samhället domineras av industrier och dess närhet till gör att många väljer den mer attraktiva staden . Trenden av flyttlass från landet in till städerna, som exempelvis kommun lider av, skulle kunna motverkas genom att tillåta natur- och strandnära boende. Liknande exempel finns även i län och i kommun, där närheten till erbjuder samma möjligheter. Turismen skulle få chans till utökning med hjälp av tillåtelse för verksamheter att bebygga marken nära stranden. Hotell och spa-anläggningar är exempel på näringar som skulle kunna hjälpa orten på fötter. Det genererar arbetstillfällen som i sin tur ger inkomst till kommunen. Att ge tillåtelse att på fler ställen bebygga mark nära stranden kan också stärka besöksnäringen. I många av kommunerna runt våra vore ytterligare arbetstillfällen, besökare och inkomster dessutom ett sätt att vända den negativa befolkningstillväxten.
mot · H002MJ315 · 2012-09-27 00:00:00 — i stället för naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning. Regeringens steg mot att utveckla naturvårdspolitik till det bättre är mycket glädjande. Ett viktigt steg är reformerna gällande möjligheter till delaktighet och samarbete mellan markägare och naturvårdshandläggare när det nu har givits möjlighet att ingå naturvårdsavtal. Förbättringarna av möjligheterna till kompensation för markägare i de fall då naturreservat eller biotopsskyddsområde införs är också mycket positivt. Möjligheten till att faktiskt bilda naturreservat kvarstår dock, och det är endast med ett fåtal undantag då detta kan sägas uppfylla ett syfte. Reservaten ska användas för att skydda naturen, men det finns ingen tydlig definition för vad ett naturreservat innebär. Allt mellan små växtlokaler till vidsträckta havs- eller fjällområden kan därmed innefattas. Enligt finns fem giltiga skäl att bilda naturreservat: för att bevara den biologiska mångfalden, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer, sörja för människors behov av friluftsliv samt skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för skyddsvärda arter. Uppkomsten av naturreservat är vanligen ett beslut där markägaren i fråga oftast saknar möjligheter att påverka och där själva bildandet av naturreservatet går emot markägarens vilja. Detta måste ses som en inskränkning av äganderätten då rättsövergrepp kan komma att inträffa då det enligt nuvarande lagstiftning är statens rätt att hävda att det allmänna intresset tar över den enskildes rätt att fritt bruka sin mark. Nyttjanderätten markägaren innehar kan staten med stöd av lagstiftning nu lösa den enskilde från. Marken i fråga är inte sällan en viktig del av markägarens försörjning. Det är inte heller att förglömma att markägare oftast brukar naturen ansvarsfullt då välmående mark genererar större vinst. Införandet av naturvårdsavtal är ett välkommet steg mot en politik som kan förena det allmännas och markägarens intressen. Dessa avtal innefattar dock endast en reglering mellan berörda parter, och möjligheten att bilda naturreservat kvarstår i de fall då regleringen anses otillräcklig. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras av möjligheten att ersätta naturreservaten med andra former av förvaltning som även inkluderar långtgående restriktioner.
mot · H002MJ322 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur allemansrättens framtid ska säkras. Vi föreslår i denna motion att en utredning tillsätts för att gå igenom allemansrättens funktion i , beskriva de problemområden som finns och eventuellt föreslå förändringar. Allt i syfte att långsiktigt säkerställa att kan behålla den lättillgängliga natur för alla som så många värdesätter och som är internationellt välkänt för. Allemansrätten är en av grundpelarna i för att reglera allmänhetens tillträde, rättigheter och skyldigheter i naturen. Den bygger på urgammal hävd och är i stor utsträckning ett resultat av hur människor dragit gränsen för markägarens rätt att förfoga över sin mark och allmänhetens tillträde till densamma. Samhällets utveckling förändrar hur dessa gränser uppfattas och var konfliktytorna uppstår. Historiskt har det handlat om möjligheten att försörja sig, hitta ätbara växter eller ved. Under mer modern tid har det mest handlat om allas tillgänglighet till naturen för fritidsaktiviteter. har en ökning av konflikter relaterade till allemansrätten kunnat noteras. Det handlar om den ökande koncentrationen av befolkningen till större städer, vilket innebär störningar av olika slag och slitage på attraktiva områden. Det handlar också om att fler människor med liten tidigare vana av att vistas i skog och mark kommer ut i naturen. En utvecklingstrend som vuxit kraftigt är kommersiellt utnyttjande av naturen som bygger på den generösa tillgänglighet som allemansrätten innebär. Upplevelseturism i naturmiljöer har vuxit snabbt, och organiserad bärblockning för försäljning är ett annat uppmärksammat område. Det är angeläget med en genomgång av lagstiftningen i syfte att klargöra en lämplig gränsdragning mellan möjligheten att fritt utnyttja annans mark för kommersiella ändamål och när man som arrangör av kommersiella aktiviteter genom avtal ska komma överens med aktuella markägare om ersättning för intrånget ifråga. Vi har här pekat på några av de förändringar som vi sammantaget anser leder till slutsatsen att en översyn för att långsiktigt säkra allemansrätten behövs. Om ingenting görs är risken att långsiktiga spänningar mellan markägare, naturvårdande intressen och övriga som vill dra kommersiell nytta av naturens möjligheter byggs upp som stör den fina relation som av hävd finns i mellan markägaren, människan och naturen. Detta vore en beklaglig och onödig utveckling mot bakgrund av den stora areal som finns till förfogande.
mot · H002MJ323 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bättre kontroll av och information om enskilda vattentäkter. Vi har i generellt en mycket bra kvalitet på vårt kranvatten. Kommunala vattenverk har en fortlöpande rening och kontroll, och de som har enskild vattentäkt har sitt eget ansvar att sköta detta. Utvecklingen mot allt mer djupborrade brunnar har ökat behovet av att även enskilda vet mer om halter av olika ämnen i vattnet beroende på den berggrund man borrar i. Radongas löst i vatten är ett specialfall av problem som uppmärksammats . Många andra ämnen lösta i vatten kan skapa otjänlig vattenkvalitet, och har till exempel uppmärksammats att uran visat sig vara ett ämne som kan finnas i djupborrade brunnar i halter långt över de rekommenderade för tjänligt vatten. Normala vattenkvalitetsundersökningar fångar inte in alla dessa ämnen och en del olämpliga ämnen leder inte till kortsiktiga problem, varför risken är stor att de inte uppmärksammas av den enskilde brunnsägaren. Upptäckten av ämnen som gör vatten otjänligt kan kräva reningsåtgärder eller andra mycket kostsamma förändringar av den enskilda vattenutrustningen. Endast i speciella fall, som när det gäller radongas som förorenar inomhusluften, finns ekonomiska stöd att söka. Jag anser att även om det formella ansvaret ligger på den enskilde att samhällets ansvar i dessa frågor behöver få en ordentlig genomlysning. Vilka är problemen kopplade till olämpliga ämnen i vattentäkter och hur bör de behandlas? Vad kan göras för att en grundlig information om problematiken med olämplig vattenkvalitet lämnas till berörda tillsammans med förslag till åtgärder på hur dessa problem ska åtgärdas? Jag anser också att en förstärkning av det finansiella stödet bör övervägas.
mot · H002MJ324 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förenklingar av myndighetsprövning för etablering och drift av mindre biogasanläggningar. Biogasproduktion ur gödsel, ofta kombinerad med andra restprodukter, är ett unikt sätt att kombinera miljönytta genom metangasreducering med produktion av miljövänlig energi i form av biogas. En utbyggnad som av praktiska skäl bör ske i ett stort antal mindre anläggningar spridda över landet. Miljöprövningen av etableringen av dessa anläggningar blir med nuvarande tillämpning av onödigt komplicerad då även relativt små anläggningar hamnar i gruppen Tillståndspliktig verksamhet. Även i övrigt uppfattar ofta de som planerar för eller driver biogasanläggningar det som att den samlade myndighetskontrollen är ansträngande och kraftigt fördyrande. Självklart måste biogasanläggningar, oaktat att de per definition producerar miljönytta, byggas och drivas på ett riktigt sätt ur miljösynpunkt. Jag menar ändå att den myndighetsprövning de utsätts för borde kunna ske på enklare sätt och hemställer om att denna fråga prövas med en sådan utgångspunkt.
mot · H002MJ327 · 2012-09-20 00:00:00 — Inget stöd till ohållbart fiske tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU avvecklar allt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Till följd av överfiskning är den europeiska fiskeflottan överetablerad. Det finns bedömare som menar att flottan i det närmaste skulle behöva halveras för att nå ens en acceptabel lönsamhet. Överetableringen gäller fiskefartyg och fiskeredskap i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Det övergripande målet för den gemensamma fiskeripolitiken inom EU är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Medlemsländerna kan bara införa nationella regler i begränsad omfattning. Om vi ska kunna nyttja havets rikedomar även måste vi ställa om till ett mer uthålligt fiske. Alltså rör frågan om att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd inte bara människans önskan om att äta fisk även , utan den är viktig också för hela den biologiska mångfalden. Livskraftiga fiskbestånd och fungerande ekosystem är en förutsättning för människans välfärd. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis hälleflundra, ål, gråsej, marulk, rödtunga, rockor, vildlax från , torsk, blåfenad tonfisk och tropiska räkor. förekommer flera former av statligt stöd i EU till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. När nu EU:s fiskepolitik ska stöpas om finns en chans att ändra detta. Därför bör regeringen arbeta för att allt EU-stöd som gynnar ett ohållbart fiske avvecklas. Det ska inte utgå skattemedel från vare sig EU eller svenska staten som ökar fisketrycket på hotade arter.
mot · H002MJ329 · 2012-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åteljakt på björn. Björnstammen i är rekordstor. Stammen beräknas till över 3 300 djur och är livskraftig med en gynnsam bevarandestatus. har delegerat rätten till beslut om licensjakt på björn i de sex nordligaste länen till länsstyrelserna och utöver det har verket beviljat licensjakt på två björnar i . Sammanlagt får 319 björnar fällas under årets jakt. Björnjakten har rönt stort intresse bland jägarna. Lämpliga hundar har arbetats fram och nya raser har introducerats. finns det en stor grupp jägare som inte har tillgång till lämplig hund men som på egen hand önskar jaga björn. Åteljakt är för sådana jägare en mycket lämplig jaktform, där skott kan avlossas under väl kontrollerade förhållanden mot ostörda björnar. Åteljakten stoppades med motiveringen att den riskerade att tillvänja björnar vid människor. har dock åtlar för andra ändamål, som fotografering och björnskådning, varit tillåtna. Det är en inkonsekvens som är svår att förklara. Försök med åteljakt har genomförts i , och . Det fortsätter i och och inom två begränsade områden i två samebyar i . Försöket är förknippat med en lång rad villkor som jägarna måste uppfylla om de vill bedriva åteljakt. Villkoren finns för att kunna undvika negativa effekter och för att kunna utvärdera åteljakten efteråt. Eftersom det finns vissa frågeställningar som inte blivit helt besvarade, fortsätter försöket . Intresset har varit stort och ett stort antal björnåtlar har anlagts. Det fälldes dock inte någon björn i direkt anslutning till åtel. Det kan ha flera förklaringar, dels att jakt inte är tillåtet senare än innan solens nedgång, dels att många åtlar använts för att skapa bättre förutsättningar för en effektiv jakt med hundar i och med att man bättre vet var björnarna rör sig. Förutom att åteljakt innebär att man i lugn och ro kan avlossa skott mot stillastående björn innebär åteljakt även att man i förväg kan skaffa sig en uppfattning om vilka björnar som finns i området och då undvika att jaga i närheten av åtlar som endast besöks av hona med unge eller ungar. Åteljakt efter björn praktiseras i många länder, även inom EU, utan några kända negativa konsekvenser. Däremot anses den i många länder vara en av de bästa jaktmetoderna. Mot bakgrund av ovan anförda bör åteljakt tillåtas i alla län som har licensjakt efter björn.