mot · H002K324 · 2012-10-03 00:00:00 — Ge utomeuropéer bosatta i samma rösträtt i kommunalval som EU-medborgare bosatta i har begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen så att personer som är bosatta i , men har annat medborgarskap än i ett EU-land, eller , ska få rösta i kommunal- och landstingsval enligt samma regelverk som gäller för EU-medborgare. Enligt 4 kap. 2 § i kommunallagen: Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1. är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2. är medborgare i eller , eller 3. för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Lag (1997:166). Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från ett land utanför EU måste dock vara bosatta i innan de får samma rätt som medborgarna från EU, och ges. Detta innebär att, exempelvis, en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttar till inte får samma rätt. Tre statliga utredningar har föreslagit avskaffandet av särbehandlingen som uppstår på grund av treårsregeln: Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106); i betänkandet Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) och Det Blågula : strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Så här skrev : Den särbehandling som föreligger mellan utlänningar som är medborgare i länder inom EU eller i eller och utlänningar som inte är det, är enligt vår bedömning inte sakligt motiverad. Vi föreslår därför att treårsregeln slopas. betänkande föreslog följande: Förslaget från om att alla som har fyllt och är folkbokförda i skall ha rösträtt oavsett medborgarskap, bör genomföras. Det hävdas ibland att det är nödvändigt att treårsregeln för utomeuropeiska medborgare finns kvar även i fortsättning eftersom det påstås garantera att de då får kunskaper i svenska språket, vilket ses som nödvändigt för att kunna sätta sig in i valfrågor och kunna välja med övertygelse. Den principiella grundfrågan är: Varför ska dessa krav ställas på den marockanska medborgaren som har bott i i exempelvis 35 månader, men inte på den bulgariska medborgaren som har bott i i exempelvis endast 4 månader? rösträtt för personer bosatta i med EU-medborgarskap var något EU krävde. EU ställer dock inte krav på att vi ska behandla andra, det vill säga personer bosatta i som är medborgare i länder utanför EU sämre. Se exemplet med både och . Att behandla personer från länder utanför sämre är ett val som gjordes av den svenska och regeringen på egen hand. Detta är något som vi kan ändra på, om viljan finns. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktig; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara medborgare i länder utanför EU, i synnerhet inte i en demokratifråga som är så fundamental som rösträtt. Med anledning av detta föreslår vi att ska besluta att ge personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än i EU, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som EU-medborgare, och bosatta i har. Ett sådant ställningstagande främjar integration, likabehandling och demokrati.