mot · H002Ub465 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern kunskapsskola för alla främsta konkurrensfördel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en långsiktig skolpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utbildningspolitiskt mål för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärares kompetensutveckling, lämplighetsprov, lärares karriärvägar och skolans organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolledarnas centrala roll som pedagogiska ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser ska fördelas till skolor och elever efter behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler barn i förskoleklass.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolor som har tuffast förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sommarskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läxhjälp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskap och uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera kreativitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmaningar för duktiga elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsförmåga och läslust. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om språkkunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell it-strategi för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Skapande skola.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studie- och yrkesvägledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta villkor för alla skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det måste bli lättare att välja skola utifrån fakta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot avgifter i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern elevhälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiero. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete mot mobbning och kränkande behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en lag motsvarande lex för skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om självstyrande skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevinflytande. 1 Yrkandena 9 och 10 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 21 hänvisat till KrU. En modern kunskapsskola för alla främsta konkurrensfördel I ett modernt samhälle är utbildning nyckeln till både individens frigörelse och en förutsättning för utveckling för landet. är och ska förbli en nation som satsar på kunskap och kompetens. Däri skall grunden för vår konkurrenskraft ligga. Vägen framåt är inte låga löner och sämre arbetsmiljö. Ska vi möta utmaningen som ett modernt land som investerar för framtiden måste vi prioritera investeringar i . Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor och det kräver ett skolsystem där den enskilde elevens utveckling står i centrum. Det kräver också att resurser fördelas till skolor och elever efter behov. Den svenska skolan har levererat allt sämre resultat, och tappar svenska elever i internationella kunskapsmätningar. Vi vill därför se en bred kvalitetssatsning på . För att nå framgång med skolan prioriterar vi tre områden; investeringar i lärarna och bättre undervisning, ökad likvärdighet och minskade sociala klyftor i skolan samt fokus på de framtidskompetenser som eleverna behöver som medborgare och löntagare eller företagare. Vi behöver en långsiktig skolpolitik. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. har regeringen varit helt avvisande till en långsiktig skolpolitik i . Vi är beredda att medverka till breda överenskommelser om viktiga skolfrågor så att skolans personal kan få långsiktiga och hållfasta förutsättningar för att lyckas. är det en lägre andel av eleverna i som når målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk och som är behöriga att komma in på gymnasieskolans nationella program. Det är nu så många som av eleverna som inte är behöriga att gå vidare till gymnasieskolan. Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Vi är övertygade om att detta är en utveckling som går att vända men att det kräver en tydlig och konkret målsättning. Vårt utbildningspolitiska mål vad gäller är att alla elever ska nå målen i och som ett mål på vägen, vill vi, halvera andelen elever i som inte är behöriga att börja på något av gymnasiets nationella program, från . ska komma väl ut i internationella jämförelser och vårt mål är att vi ska vara bland de tio främst länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och vara bland de fem främsta länderna när nu börjar mäta kreativitet. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för att de nationella målen ska kunna uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Lärarna nyckeln till framgång i skolan Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en skicklig lärare. Kvaliteten i ett utbildningssystem kan aldrig bli högre än kvaliteten på dess lärare. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många ambitiösa och duktiga studenter väljer att utbilda sig till lärare. Då måste det också löna sig bra att utbilda sig till och arbeta som lärare. Vi är positiva till lämplighetsprov och vill pröva att förändra antagningen till lärarutbildningen. Vid några utvalda lärarhögskolor vill vi pröva att bygga antagningen inte enbart på studieresultat utan också på omfattande tester som prövar lämpligheten och intresset för läraryrket. Det är också viktigt att olämpliga studenter avskiljs från lärarutbildningen , innan de hunnit investera och mycket studiemedel, för både studenternas och utbildningens skull. Vi vill se fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste vara naturliga inslag i lärarrollen, och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen, med huvudsaklig förläggning vid högskolor och universitet. Dagens system för kompetensutveckling för lärare där staten bestämmer sig för att vidareutbilda lärarna inom än det ena än det andra skapar inte den långsiktighet eller lokala anpassningen som krävs. Lärarna behöver bli varse sina egna styrkor och svagheter, lära sig att utveckla undervisningsmetoder och vara motiverade att kontinuerligt utveckla sina kunskaper. Arbetssättet inom skolan måste vara öppet så att varje skola blir en lärande organisation. Lärare behöver lära av varandra och duktiga lärare coacha andra. Goda praktiker kan på så sätt få spridning. Kunskaper och undervisningsmetoder måste uppdateras och förfinas. Skolledningen har ett stort ansvar för att skapa ett öppet klimat och ge förutsättningar för lärarna att utvecklas i sin yrkesroll. Vi vill också se över möjligheterna att ta bort administrativa uppgifter från lärarna och på så sätt frigöra tid för lärarna så att de har tid att utveckla undervisningen. På så sätt vill vi utveckla skolans organisation. Skolledarnas centrala roll som pedagogiska ledare Den stora utmaningen är att i första hand se till att alla elever når målen i enlighet med läroplan och kursplan. Rektor ska vara väl förtrogen med verksamheten. Det innebär att ha täta återkommande besök i undervisningen och kunna kommunicera den med läraren. I omfattning handlar det om minst i verksamheten. Skolledarna har en central roll för utvecklingen av och resultaten i skolan. Skolledaruppdraget är ett komplext uppdrag där det finns många förväntningar. De ansvarar för skolans pedagogiska utveckling, att de nationella målen följs och att skolans resultat följs upp, och de ska vara arbetsledare med ett ekonomiskt ansvar att bygga en organisation för att nå högsta möjliga måluppfyllelse. Vi vill stärka skolledarnas pedagogiska roll med den obligatoriska statliga utbildningen för skolledare och tillse att varje skolledare ska bli certifierad efter genomförd utbildning. ska alla skolledare i landet ha denna certifiering för att få anställas som ledare inom skolans verksamhet. Skolledarna är nyckelpersoner i skolan som chefer och som handledare för pedagogerna och behöver kunna lägga mer tid på sitt pedagogiska uppdrag. För att ska ha en högkvalitativ skola krävs att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. Skolforskningen behöver utvecklas. Staten behöver öka dagens mycket begränsade anslag till utbildningsvetenskaplig forskning. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningskonsumenter. Forskningen måste också ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan. Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. För att lyckas med att förbättra resultaten i svensk skola måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi har tyvärr en lång väg att gå innan vi kan säga att alla elever får en utbildning som gör det. En viktig del i arbetet för att så ska ske är att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning i alla skolor. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det finns inte tillräcklig systematisk kunskap om vilka metoder och arbetssätt som forskningen visat är verkningsfulla. Skolledare och lärare behöver få detta stöd för att utifrån denna kunskap och sin professionella bedömning av skolans och elevernas behov kunna välja det bäst lämpade arbetssättet. Det behövs därför en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas, vilket kräver forskarkompetens. Vi föreslår därför ett nytt . Spridningen av kända forskningsresultat behöver också kraftigt förbättras. Spridningen behöver bli systematisk och kommuniceras på ett lättillgängligt sätt så att den blir känd och kan komma till användning i alla skolor. Det räcker inte med skolinspektion för att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Skolinspektionen är bra på att hitta bristerna men har inget uppdrag att hitta det som fungerar riktigt bra och sprida det vidare till fler skolor, skolledare och lärare. Skolinspektionen har inte heller något uppdrag att stödja skolorna att omsätta forskningsresultat och kunskapsbaserade metoder och erfarenheter i praktiken. Det behövs stöd för skolutveckling. Skolan behöver ges stöd att implementera och anpassa ny kunskap utifrån förutsättningarna på den enskilda skolan. För att forskningsresultat ska omsättas i praktiken krävs ett verksamhetsnära perspektiv och ett nära samarbete med professionen. Vi vill därför ge det föreslagna uppdraget att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, skolverk eller skolinspektion samt kommuner och fristående skolor. En skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan Svensk skola har inte bara tappat vad gäller resultat. Vi har även tappat vår tidigare tätposition vad gäller en likvärdig skola. I spelar elevens socioekonomiska bakgrund numera lika stor roll för vilka resultat de når i skolan som i och . Det är inte länder som vi är vana att jämföra oss med i dessa sammanhang. Den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Detta är djupt allvarligt och ett stort misslyckande för skolpolitiken vars mål måste vara att hjälpa varje elev att nå sin fulla potential. var det i genomsnitt av eleverna som var behöriga till något gymnasieprogram. Skillnaderna mellan olika elevgruppers resultat i är mycket stora, särskilt om man ser till föräldrarnas utbildningsbakgrund och om eleverna har utländsk bakgrund. av eleverna med minst en högskoleutbildad förälder når behörighet till gymnasieskolan men motsvarande andel för elever vars föräldrars högsta utbildningsnivå är gymnasieskola respektive grundskola är . av eleverna med svensk bakgrund når behörighet till gymnasieskolan men motsvarande andel för elever med utländsk bakgrund är . Inom gruppen elever med utländsk bakgrund finns stora skillnader. Av elever som är födda i med två utrikes födda föräldrar eller som invandrat till före ordinarie skolstart är det som når behörighet till gymnasieskolan. Men av eleverna med utländsk bakgrund som kommit till efter ordinarie skolstart når behörighet till gymnasieskolan. Mellan flickor och pojkar finns det en viss skillnad i andelen behöriga till gymnasieskolan. av flickorna och av pojkarna når behörighet till gymnasieskolan, en betydligt större skillnad till flickornas fördel finns vad gäller genomsnittligt meritvärde. bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential. Det finns ingen motsättning mellan höga kunskapsresultat och en likvärdig skola. , och är goda exempel på det. De lyckas med både och, det kan vi också göra men det kräver en annan skolpolitik. För att höja resultaten i skolan för alla elever behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever, och ett mer inkluderande förhållningssätt. Elever ska i större utsträckning undervisas i sammanhållna elevgrupper och inte sorteras ut. Undervisningen i skolan ska individanpassas men bruket av eget arbete behöver minska. Mer av eget arbete i skolan har lett till såväl lägre generella kunskapsresultat som större skillnader. Eleven och dess föräldrar har fått ta ett för stort ansvar då skolan backat undan, och denna utveckling behöver vändas. Vi vill att resurser fördelas till skolor efter elevernas förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet men är inte det. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Enligt utifrån förutsättningar och behov finns det bara i ungefär var fjärde kommun en generell tilläggsresurs som skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i skolors förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Resurserna måste fördelas efter skolors och elevers behov och det bör framgå av skollagen. För att öka resultaten och särskilt stödja de elever som inte har ett starkt stöd i skolarbetet hemifrån är mer resurser till skolan avgörande. Varje barn har rätt till det stöd han eller hon behöver för att nå kunskapsmålen. Det finns inget viktigare för en elevs resultat i skolan än att eleven möter en riktigt bra lärare. De skolor som har de tuffaste förutsättningarna för att alla elever ska nå målen kräver störst investeringar. Vi vill därför göra en särskild satsning för att attrahera de bästa lärarna och rektorerna till skolorna med de största utmaningarna. Vårt mål är en sammanhållen skola där elever med olika bakgrund lär av varandra och där alla elever ges samma chans att lyckas i skolan. Om det i klassen saknas elever som motiveras av sin familj att satsa hårt på studierna kommer det att påverka studieklimatet i klassen till det sämre. Därför behövs insatser för att skapa blandade skolor och elevgrupper. Vi anser att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan. Liksom högskolelagen ställer krav på lärosätena att arbeta med breddad rekrytering anser vi att det ska föras in ett nytt övergripande mål för skolan i skollagen: Skolhuvudmannen ska arbeta för att sammansättning av elever i varje skola ska vara heterogen vad gäller kön, social och etnisk bakgrund. Vi vill också se mer av organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning. Vid ansökan om att etablera en ny skola ska elevgruppens sammansättning vägas in och nyetableringar som leder till ökad segregation ska inte ges tillstånd av Skolinspektionen att starta. Om det finns fler sökande än platser vid en fristående skola får skolorna basera sitt urval på kötid, syskonförtur och en geografisk närhetsprincip. Då kötid sannolikt är ett kraftigt socialt segregerande urvalsinstrument bör det ses över om lottning till grundskolor med fler sökande elever än platser skulle vara ett bättre urvalsinstrument, syskonförtur och närhetsprincip ska däremot finnas kvar. Skolans insatser för elever som kommer till i skolåldern måste anpassas efter individens förutsättningar och förkunskaper. Undervisning bör ske på ett språk som eleven behärskar så att ämneskunskaperna kan fortsätta utvecklas som eleven lär sig svenska. Språkförskolor och en samlad strategi för hur skolan ska möta nyanlända barn ska bidra till en jämlik skolstart. Skolan kan höja barns språkfärdigheter genom ett systematiskt arbete med språkutveckling. Kunskaper i svenska och modersmål är starkt korrelerade till skolframgång i stort, och därför vill vi utveckla undervisningen i svenska som andraspråk och modersmålsundervisningen genom kompetensutveckling av lärarna och utveckling av undervisningen. Vi vill också utveckla nationella bedömningsverktyg för vilka elever som ska läsa svenska som andraspråk. Lärare i svenska som andraspråk ska ha lika höga krav på behörighet som lärare i svenska i respektive årskurs. Såsom har beslutat ska modersmålslärare inte vara undantagna från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet. Det höjer kvaliteten på utbildningen, och kan modersmålslärare därmed också undervisa andra elever i moderna språk. Att involvera föräldrarna i barnens skolgång är en viktig faktor för att förbättra elevers resultat, inte minst för elever vars föräldrar inte själva har lyckats i skolan eller har en mycket kort egen skolgång. Många föräldrar efterfrågar också stöd i fråga om hur de kan stödja sina barn i skolarbetet. Vi vill utveckla samverkan mellan skolan och elevernas hem. Framgångsrika metoder för hur skolan på bästa sätt kan involvera föräldrarna i barnens skolgång i syfte att höja elevernas kunskapsresultat bör samlas och spridas. Fler barn i förskoleklass Alla barn har rätt till en riktigt bra start i livet. En allmän förskola av hög pedagogisk kvalitet är en hörnsten i en politik för framtiden. För att ge alla barn en bra start på sin skolgång vill vi att fler barn ska gå i förskoleklassen för 6-åringar. Om barn inte stimuleras i deras liv då de kan lära som mest riskerar de att hamna efter under sin skolgång. Att gå i förskoleklass ger barn möjligheter att nå sin fulla potential i skolan. Mindre klasser i lågstadiet Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Elever som har svårigheter i skolan ska tidigt och kraftfullt ges stöd. Det krävs för att höja resultaten i skolan. (Tennesse Student/Teacher Achievement Ratio) är ett fältexperiment som genomfördes i , och som har karaktäriserats som the most famous educational experiment conducted to date. I experimentet jämförde man små klasser (mellan 13 och 17 elever), normalstora klasser (mellan 22 och 25 elever) och normalstora klasser med en assisterande lärare. Eleverna fördelades slumpmässigt över de olika klasstyperna, och fördelades lärarna slumpmässigt över de olika klasserna. Experimentet hade longitudinell uppläggning och började när eleverna gick i första klass eller i förskolans sista år och pågick till slutet av åk 3. Resultaten från visar att elever i små klasser hade bättre inlärningsresultat än i normalstora klasser. På grundval av denna och andra internationella och svenska studier konstaterar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Studierna visar att effekterna varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Effekter av klasstorlek kan i första hand observeras för yngre elever. Därför investerar vi i mindre klasser i de lägre åldrarna, från förskoleklass till årskurs 3. En ny studie från IFAU visar att klasstorlek har så stora effekter på elevens lärande att det påverkar elevernas lön senare i livet och att löneeffekterna är tillräckligt stora för att intäkterna ska överstiga de direkta kostnaderna av klasstorleksminskningen. Mindre klasser förbättrar också lärarnas arbetssituation och arbetsmiljö och kan därmed göra yrket mer attraktivt. I klasserna F-3 är de flesta lärare kvinnor, och detta förslag förbättrar särskilt kvinnors arbetsmiljö. Stärk skolor med tuffa förutsättningar Vi vill satsa resurser för att lyfta skolresultaten i de skolor som har allra tuffast förutsättningar och där resultaten är låga. Alla elever har rätt att få en undervisning som gör att de når målen i skolan och ges förutsättningar att utveckla sin fulla potential. ska ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. Skolorna ska ha stor frihet att använda resurserna på det sätt som kommunen och skolan ser bäst behövs, men med det tydliga syftet att förändra skolan för att den ska prestera bättre. Rektor och skolans personal måste utveckla ett systematiskt kvalitetsarbete med analys och utvärdering av resultat utifrån kunskapsmålen. Skolorna måste också utvecklas som lärande organisation som ständigt tar till sig den senaste forskningen om lärande. Det grundläggande målet är att höja resultaten i skolan genom att utveckla undervisningskvaliteten och tryggheten i skolorna.