mot · H002MJ424 · 2012-10-05 00:00:00 — Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................. Klimatpolitik för jobb och välfärd .................................................................... Det vetenskapliga läget ............................................................................... Den gröna fonden .................................................................................. De svenska klimatmålen måste tydliggöras ................................................ En plan och ett regelverk för klimatpolitiken............................................ Undantag från skatt på utsläpp av koldioxid............................................. Skatt på fluorerade växthusgaser............................................................... Flyget och miljön ................................................................................ Energieffektivt och förnybar energiförsörjning ........................................ 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och effektiviserar sin energianvändning får lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft och bättre exportmöjligheter.1 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om undertecknarna av Kyotoprotokollet får möjlighet att ta med sig överskottet till nästa åtagandeperiod så bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla klimatansträngningar som gjorts i inte blir förgäves. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att EU tar på sig utsläppsminskningar till 2020 jämfört med och antar den färdplan mot ett utsläppssnålt samhälle 2050 som kommissionen har lagt fram. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskt utvecklingssamarbete ska vara klimatsäkrat.2 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska arbeta för att det globala samarbetet inom klimatområdet stärks. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska arbeta för att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN.2 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtagande för den gröna fonden (). 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör rapportera till vilken utsläppsnivå som dagens utsläpp ska jämföras med för att bedöma måluppfyllelsen för klimatmål . 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med sektorsvisa klimatmål till 2050 där också trafiken innefattas som en sektor; dessa sektorsvisa klimatmål bör också innehålla delmål vid t.ex. 2030. 11.Riksdagen beslutar om ett nytt klimatmål som innebär: är fritt från fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser har minskat med jämfört med och därmed upphäva det tidigare klimatmålet . 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken för att staka ut en hållbar väg mot 2050- målet med förutsättningar för bred enighet i . 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om naturgas- och biogasutvecklingen. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utforma detaljer i förslaget om ett metangasreduceringsstöd för lantbrukare som producerar biogas från stallgödsel. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen för ska presentera en tvärsektoriell biogasstrategi.1 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skatt på fluorerade växthusgaser i enlighet med utredningen 2009:62.3 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även etanoldrivna förmånsbilar ska få en nedsättning av förmånsvärdet och att regeringen ska ta fram en långsiktig plan för hur nedsättningen av förmånsvärdet ska förändras så att systemet blir långsiktigt förutsägbart för bilbranschen och bilköparna.3 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om programmet för energieffektivisering (PFE) och dess utformning.1 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska Kraftnäts förslag om förtida delning av nätanslutningskostnader vid förnybar elproduktion till havs.1 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska avveckla det kommunala vetot för vindkraftsetableringar. 1Yrkandena 1, 15, 18 och 19 hänvisade till NU. 2Yrkandena 4 och 6 hänvisade till UU. 3Yrkandena 16 och 17 hänvisade till SkU. Klimatpolitik för jobb och välfärd Utmaningen att hejda planetens klimatförändringar är enorm, både den politiska utmaningen och den faktiska vetenskapliga. Nya rön visar att riskerna för allvarligare klimateffekter orsakade av människans utsläpp av växthusgaser är större än forskarna trodde. har världens länder i och med klimatförhandlingarna i låst sig i ett system med ökande utsläpp framåt. Utsläpp som tillsammans kan höja den globala medeltemperaturen med uppåt fyra grader. En sådan temperaturökning skulle innebära en mycket allvarlig påfrestning på det samhälle och den civilisation som vi lever i. Det är nödvändigt med en stor omställning. Från ett samhälle helt beroende av fossila bränslen till ett samhälle med förnybara energikällor. En omställning av den omfattningen har vi i tidigare gått igenom. Omställningen från ett fattigsverige till en välfärdsstat, från ett land där utbildning var förunnat ett fåtal till ett kunskapssamhälle. vill vi göra det igen. Det är ett stort politiskt ansvar. Vissa länder i världen har insett att den som snabbast sätter i gång omställningen vinner konkurrensfördelar. Priset på fossila bränslen stiger kraftigt eftersom oljan håller på att ta slut och efterfrågan från tillväxtländer ökar kraftigt. Men även kommande internationella överenskommelser om minskade utsläpp kommer att tvinga fram höjda priser. är andra länder snabbare än på att anpassa sin ekonomi och sitt näringsliv. race har det kallats. De länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och effektiviserar sin energianvändning får lägre kostnader och därmed ökad konkurrenskraft och bättre exportmöjligheter. För all verksamhet är beroende av fossila bränslen. Därför påverkar klimatomställningen alla jobb. Det handlar om hela vår välfärd, hela vårt samhälle. Vår grund för miljö- och klimatpolitiken i bygger på samma idéer som skapade välfärdsstaten och kunskapssamhället. Vi vill använda politik och införa styrmedel som gör det lättare för människor att välja rätt. Utmaningen handlar om att stimulera ny teknik genom att göra den gamla tekniken dyrare, sätta ett pris på utsläppen, vilket gör ny teknik konkurrenskraftig. Om vi sedan använder pengarna vi får in till att stimulera investeringar så ger styrmedlen dubbel effekt. Vi behöver också göra investeringar för att ta ansvar för den helhet som klimatpolitiken innebär. Det handlar om att ha fokus på ett bra liv för alla, att ge redskap för att hantera det faktum att det blir dyrare att transportera sig med en bensindriven bil, det handlar om kollektivtrafikinvesteringar i kommuner och det handlar om energisnålare bostäder i t.ex. storstädernas miljonprogramsområden. Det är att ta ansvar för den helt nödvändiga klimatomställningen, tillsammans, med respekt för människors vardag. Vi menar att det är möjligt att samla hela landet i en gemensam uppgift: en klimatpolitik som håller ihop. Klimatfrågorna är till sin natur övergripande. De sträcker sig över flera politikområden men också över flera politiska nivåer där finns representerade, som FN och EU. I har vi en regering som agerar skrämmande lite. Utvecklingen går åt fel håll. Regeringen tar bort framgångsrik politik för klimatet som gett effekt men sätter inte in några nya åtgärder. Å ena sidan skryter regeringen internationellt om sin politik, å andra sidan agerar regeringen alltför passivt på hemmaplan. är andra länder snabbare än på att anpassa sin ekonomi och sitt näringsliv. Regeringens passivitet leder till sämre konkurrenskraft på exportmarknaden och det kommer att drabba jobb och välfärd i . Det handlar ytterst om vår industris möjlighet att konkurrera internationellt. Vi vet att det, också av oss socialdemokrater, krävs en politik där större ambitioner för miljön hålls ihop med jobb, välfärd och människors situation i vardagen. Vi är övertygade om att det är en politik som kan ge en ny utveckling. En mer hållbar utveckling. Kunskapen om klimatförändringarna och deras orsaker stärks nu med rekordfart. Forskningen är omfattande och presenteras nästa stora rapport från FN:s klimatpanel, IPCC. Två viktiga resultat från de forskare som deltar har redan spridits. Den första är att effekten av klimatförändringarna kommer snabbare och blir värre. Forskarna har tydligt visat att de framtida havsnivåhöjningarna blir större, och de negativa effekterna på världens ekosystem, vilka försörjer oss med mat och vatten, blir allvarligare.1 Det andra handlar om att IPCC nu också kommer att analysera de återkopplingsprocesser eller tröskeleffekter i klimatsystemet som forskarna talar om, dvs. när temperaturhöjningen sätter fart på jordens egna processer, vilket leder till utsläpp av växthusgaser som ger ytterligare temperaturökningar. Vissa av dessa effekter menar forskarna är irreversibla, dvs. processen går inte att stoppa eller vrida tillbaka.2 Ny forskning har t.ex. visat att metangas läcker från tundran och från havsbottnarna i . Metangasen är fossil, dvs. den har varit bunden i marken tack vare permafrosten men släpps nu fri eftersom temperaturen gått upp. Bakgrunden är att temperaturhöjningen på grund av växthusgaser fördelar sig ojämnt över jorden och är högre vid polerna och lägre vid ekvatorn. De nya forskningsresultaten, bland annat från svenska forskargrupper, visar att 1Rummukainen m.fl. Uppdatering av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet, 2011. 2Rummukainen m.fl. Uppdatering av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet. 2011 s. 30. tinande permafrost kommer att släppa ut 1 gigaton kol , främst från och Kanada.3 Det är av de totala utsläppen av växthusgaser. Mycket av denna nya forskning gör gällande att målet att hejda temperaturförändringarna med stor sannolikhet är otillräckligt. Dessutom riskerar tröskeleffekterna som tar fart vid denna temperatur att ytterligare höja temperaturen oavsett människans påverkan. Därför menar många forskare att målet borde ligga på , något som också utreds inom ramen för och stöds av flera länder. Men skillnaden mellan vad forskningen visar att vi måste göra och vad konkret politik ger för effekt är stor. När FN:s förre chef för klimatkonventionen (UNFCCC) de besökte sa han att tvågradersmålet troligen redan är utom räckhåll. Forskningen visar, menade han, att utsläppskurvan måste börja vända neråt och att det politiska läget nu är sådant att detta är omöjligt. Han menade att en uppvärmning uppåt är att vänta.5 Av detta kan vi konstatera att större ansträngningar måste göras för att sätta det verkliga utfallet av klimatpolitiken i rätt riktning. Väsentligt för klimatpolitiken är att utsläppen samlas i atmosfären. Det handlar alltså inte om att hitta rätt nivå på utsläppen utan att se till att den mängd utsläpp som samlas runt jorden inte når över en viss koncentration. Hur stor den koncentrationen är för att undvika t.ex. är forskarna osäkra på. Men IPCC räknar med en klimatkänslighet på , vilket innebär att temperaturen stiger med när mängden koldioxidekvivalenter6 fördubblas. Det är alltså viktigare hur mycket vi hinner släppa ut innan utsläppen upphör än vilket datum de upphör. Det är också viktigt att utsläppskurvan börjar plana ut så snabbt som möjligt annars hinner vi släppa ut för mycket.7 Världens länder enades i om att ett nytt internationellt avtal om stegvisa utsläppsminskningar som ska börja gälla ska vara på plats . Världens stora utsläppare kommer inte att behöva minska utsläppen . Bedömningar från klimatexperter och miljöorganisationer är att de utsläppsmängder som sker i och med detta leder oss in i en 34 gradersvärld. 3Hedgren, (2010). Den arktiska permafrostens degradering och metangasutsläpp. naturgeografiska institutionens seminarieuppsatser. 4Vilket är ett konstaterande som finns i IPCC:s fjärde rapport. 5Intervju i . sida/ gruppsida.aspx?programid=3304&grupp=6240&artikel=5071363 6Koldioxidekvivalenter är ett sätt att räkna om effekten av alla växthusgaser till en enhet. 7Storleken på arean av utsläppskurvan (=totala mängden utsläpp) avgörs ju av kurvans lutning. Enligt FN:s klimatpanel8 så innebär att öknarna breder ut sig över världen t.ex. i och , stora problem med stormar och skogsbränder som hotar regnskogens existens, kustöversvämningar som drabbar miljontals människor, att sjukdomar ökar, vilket belastar hälsovården till bristningsgränsen, att livsmedelsproduktionen minskar, vilket leder till ökad svält världen över, att upp till 250 miljoner människor får brist på vatten och att 4 av 10 växt- och djurarter på planeten inte klarar stressen utan utrotas. De internationella klimatförhandlingarna har alltså gett, menar vi, ett helt otillräckligt resultat för att skydda människor och det kan inte heller garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. Istället riskerar det att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. En ny period med Kyotoprotokollet, som ska gälla fram till det nya avtalet 2020, har också förespeglats. EU har spelat en positiv roll för att få till stånd detta. Det är oerhört viktigt för att hålla ihop idén att industriländerna tar på sig ansvar för de utsläpp de gjort. EU drev också på för skrivningarna om ett mer lagligt ramverk. En del i detta är att kräva att Kyotoprotokollets alla överskott av utsläppskrediter ska klippas sönder. Om undertecknarna av Kyotoprotokollet får möjlighet att ta med sig överskottet till nästa åtagandeperiod (20132020) så bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla ansträngningar som gjorts i inte blir förgäves eftersom utsläppen istället sker någon annanstans. Detta bör ge regeringen till känna. EU bör ta på sig utsläppsminskningar till 2020 och anta den färdplan mot 2050 som kommissionen lagt fram. Detta har blockerats av några medlemsländer. Här måste och EU:s insatser för att övertyga de tveksamma länderna öka. Regeringen bör stödja kommissionens arbete i detta. Efter tre misslyckanden borde det vara värt att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna en som bygger mindre på hot och mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på allvar sätta fart med investeringar på hemmaplan i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering, om att visa att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft, bygger broar till jobb och välfärd. Svenskt utvecklingssamarbete ska vara klimatsäkrat. Åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar t.ex. om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån/krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN 8 IPCC 2007, arbetsgrupp 2. och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. Det är vi i de rika industrialiserade länderna som historiskt stått för de största utsläppen av växthusgaser och det är de fattiga länderna som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Därför menar vi att grundprincipen är att och den industrialiserade världen har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna. Såväl Action Plan, klimatkonventionen, Kyotoprotokollet som avtalet i påvisar att nya pengar måste fram för att utvecklingsländerna ska kunna möta klimatomställningen. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Industriländerna ska sätta in i fonden . Som finansiering har nämnts intäkter från utsläppshandel och en internationell skatt på utsläpp från flyg och sjöfart. EU:s finansministrar (Ekofin) antog rådsslutsatser : betonar vikten av att arbeta konstruktivt för att finna en väg som gör det möjligt att ytterligare öka klimatfinansieringen 20132020 ... inser att EU tillsammans med andra industriländer behöver fortsätta sina klimatfinansieringsinsatser efter 2012 för att kunna få fram sin skäliga andel av de 100 miljarderna US-dollar . Vi kan alltså anta att EU kommer att besluta om en skälig andel för . Intäkterna från utsläppshandeln kommer att börja ge intäkter till den svenska statskassan. I EU-direktivet sägs att ska gå till nya klimatinvesteringar. Vi menar att ska vara drivande för att ska stå för en generös andel av fonden. Och vi menar att en riktlinje för att svara upp mot de skrivningar som görs i avtalet om den gröna fonden är att stödet ska vara i linje med intäkterna från ETS-systemet. Det är också viktigt att EU snabbt klarlägger för omvärlden vilken den europeiska insatsen i fonden ska bli. Klimatförändringarna får snabba och dramatiska effekter vid polerna. blev den sommar då isen i smälte som mest sedan mätningarna inleddes. Men avsmältningen av de arktiska havsisarna medför också att områden som tidigare skyddats av istäcket nu av många anses bli tillgängliga för utvinning av naturresurser som fisk, gas, olja och mineraler. Uppskattningar från US talar om att av världens potentiella kvarvarande olje- och naturgasresurser kan finnas i . står därför inför stora förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar som vi måste förhålla oss till och påverka. Om länder och företag väljer att investera i förnybar energi och klimatsmarta innovationer i stället för i att borra efter svåråtkomlig olja får vi en rimlig chans både att skydda mot katastrofala oljeutsläpp och bromsa de klimatförändringar som så tydligt hotar regionen. Vi menar att framväxande aktiviteter måste styras av starka regelverk med krav på bästa tillgängliga teknik och försiktighetsprincip utifrån hårda miljökrav. När isen försvinner öppnas också nya transportleder via Nordost- och Nordvästpassagerna. Om sjöfart via blir möjlig året runt kan flödena bli jämförbara med dem vi finner i . Denna trafik ökar naturligtvis dramatiskt risken för olyckor och därmed risken för oljeutsläpp. Vi anser att insatser bör göras för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Samma anda av samarbete och hänsyn bör eftersträvas som föregicks när skyddades, trots att de två polerna skiljer sig åt väsentligt i flera avseenden. Målet är att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från olje- och naturgasexploateringar samt fiske med destruktiva redskap och på hotade bestånd. För resterande måste samarbetet stärkas mellan länderna. Samarbetet bör utgå från överenskommelsen i FN:s konvention om biologisk mångfald om att människans tryck på särskilt känsliga ekosystem ska minimeras. Vi anser att , med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kan ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploateringar i området. Det gäller även fiske med destruktiva redskap och på hotade bestånd. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska i internationella sammanhang verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i . De svenska klimatmålen måste tydliggöras Den borgerliga regeringens klimatpolitik har misslyckats. med borgerligt styre har utsläppen inte minskat i samma takt som före regeringsskiftet. Regeringen har arbetat hårt med att ta bort styrmedel och investeringar som tidigare framgångsrikt minskat utsläppen. Och de få åtgärder som regeringen infört har inte gett resultat. konstaterar i en rapport om transporterna och klimatmålen att utsläppen från denna sektor inte kommer att minska med de styrmedel och trafikprognoser som finns idag.9 Regeringens senaste rapportering till EU10 () om Målbild för ett transportsystem som uppfyller klimatmålen och vägen dit. Report for on assessment of projected progress. prognoser för utsläppen visar att med nuvarande beslutade styrmedel så beräknas de totala utsläppen ha minskat till jämfört med nivå. Både den handlande sektorn (där målet är mindre i hela EU:s utsläppshandel) och den icke-handlande sektorn (där beslutat om 40 procents minskning) räknas in. beräknas utsläppen vara lägre än nivå. Utsläppen från trafiken beräknas vara oförändrade 2030 jämfört med . Det första målet som borgerliga majoritet beslutade om 2009 innebär att ska ha minskat sina utsläpp 2020 jämfört med . Målet gäller endast de utsläpp som sker utanför EU:s handel med utsläppsrätter. Grundproblemet är att det 1990 inte fanns någon handlande sektor. Regeringen uppger i budgetpropositionen att målet innebär en minskning med koldioxidekvivalenter jämfört med . Om motsvarar en 40-procentig minskning innebär det att regeringen menar att utsläppen från den icke-handlande sektorn 1990 var . Men hur den siffran tagits fram är oklart. Vilken definition av den icke-handlande sektorn har använts? Reglerna har ju ändrats . Vi menar att regeringen bör rapportera till vilken utsläppsnivå som dagens utsläpp ska jämföras med för att bedöma måluppfyllelsen för klimatmål . Det andra målet rör en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Inte heller det målet var klart definierat i propositionen eller i riksdagsbeslutet. har i ett formellt utlåtande till 2011-12-0511 konstaterat att målet är omöjligt att följa upp. tar ställning till en mängd förslag som har som syfte att minska den svenska trafikens klimatpåverkan. Utan en uppföljning av det beslutade klimatmålet är det mycket svårt att får ett rimligt beslutsunderlag för dessa beslut. En fossiloberoende fordonsflotta kan rent språkligt innebära fordon som går att köra på förnybara drivmedel och har inget att göra med vilka bränslen som verkligen används. Regeringens myndighet skriver i ett formellt utlåtande till 2011-11-2812 att regeringen uppenbarligen avsiktligt valt att inte precisera målet närmare utan istället lämnat det öppet för skilda tolkningar. Om det är så är det mycket allvarligt och innebär att det är mycket svårt för att avgöra vilka åtgärder som krävs för att nå målet. Beslut som fattas har stor påverkan på fordonsflottans utformning ända (t.ex. villkor för inköp av förmånsbil). tolkar målet som att vi åtminstone ska ha lägre användning av fossil energi till vägtransporter i , jämfört med . Om detta är regeringens linje är oklart. Regeringen har i media och i 11Formellt utlåtande med anledning av på väg mot klimatmålen? 12Formellt utlåtande med anledning av på väg mot klimatmålen? pressmeddelande refererat målet, olika14. I vissa fall talas det om att göra fordonsflotta fossilfri , vilket kan sägas ligga långt från målet, och ovan nämnda analys är någonstans däremellan.