ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub274 · 2012-09-11 00:00:00 — Demens- och äldrevård i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen. Svensk hälso- och sjukvård har ett stort behov av fler duktiga läkare, bland annat geriatriker. Efterfrågan på läkare väntas öka till , på grund av ökade vårdbehov till följd av befolkningstillväxten och att antalet äldre i befolkningen ökar. kommer pensionsavgångarna bland läkarna att vara stora eftersom nästan varannan läkare är . Därför kan ytterligare ökningar av läkarutbildningen krävas för att möta framtida efterfrågan. Den demografiska utvecklingen i visar att den äldre befolkningen ökar och beräknas bli större än övriga åldersgrupper i den här delen av landet. Detta kommer kräva fler läkare med kompetens just inom demens- och äldrevård. Därför är det angeläget att vi redan nu ser till att det finns tillräckligt med utbildad personal inom området. Detta är också viktigt för våra äldre för att de ska kunna känna en trygghet i att det finns kompetens inom vården för att möta just deras problem. Det är oacceptabelt att vissa delar av landet, som exempelvis , tvingas förlita sig på stafettläkare och andra provisoriska lösningar för att klara vårdbehovet av äldre. Det krävs en målmedveten politik såväl nationellt som i landstingen/regionerna för att attrahera, utbilda och rekrytera kunniga och engagerade medarbetare till vården . Dessutom måste hela landet få tillgång till och delta i slututbildning av läkare ute i vården efter läkarexamen och i specialisttjänstgöringen. Ökade inslag av decentralisering av läkarutbildningen skapar förutsättningar för att få läkare att söka jobb på mindre orter och inte bara koncentreras till de traditionella utbildningsorterna och storstadsområdena. Den nya organisationen för läkarutbildningen i är ett exempel på hur man kan utveckla utbildningen, involvera hela regionen och öka de framtida möjligheterna för sjukvården utanför utbildningsorterna att rekrytera nya medarbetare. /09 utökades läkarutbildningen i som delar av utbildningstiden förlagts till andra orter i . Av totalt cirka 90 studenter per termin studerar tio i respektive och . Av varje termins studenter genomgår en tredjedel regionaliserad utbildning. Det är angeläget att behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen ses över. Utvecklingen av läkarutbildningen, liksom forskning om äldre och deras vårdbehov, kan med fördel förläggas till .
mot · H002Ub275 · 2012-09-20 00:00:00 — Kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskaper i teckenspråk hos personalen i för- och grundskola. I hela landet finns det familjer med föräldrar som är döva eller hörselskadade och som har hörande barn. För dessa föräldrar är en vardaglig kontakt med personalen på barnets skola eller förskola mycket begränsad om inte personalen kan teckenspråk. Kontakten begränsas kanske till föräldramöten eller utvecklingssamtal eftersom det då finns möjlighet att beställa en teckenspråkstolk. Det är inte tillfredsställande att icke hörande föräldrar inte ska kunna ta aktiv del i sitt barns vardag på skolan eller förskolan. En kontakt med skola eller förskola är nödvändig för varje förälder. Det är oftast mycket som behöver dryftas när man lämnar eller hämtar sitt barn på förskolan eller i skolan. erbjuds teckenspråksutbildningen endast vid . För att förenkla kontakten med skolan och förskolan för dessa familjer behöver fler i personalen på förskolan och i över hela landet kunna teckenspråk. Vi anser att möjligheten för förskollärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna bör stärkas så att alla i dessa studerandegrupper, oavsett lärosäte, kan ta del av en teckenspråksutbildning på relevant nivå. Detta kan ske i form av distansutbildning, om utbildningen ska hålla akademisk nivå, eller i form av samarbete med icke-akademiska utbildningsanordnare.
mot · H002Ub276 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intagningsprov på lärarprogrammet. Lärarna står i centrum i den utbildningspolitiska debatten, där krav på högre löner, bättre villkor och mer fokus på undervisningsmetoder har varit centrala punkter. Det som inte har diskuterats lika mycket är lärarprogrammet och framförallt synen på lärarna i samhället. Lärarna är en av samhällets viktigaste funktioner. De ska ge våra elever de bästa tänkbara verktygen för att nå målen, både utbildningsmässigt och för att bli goda samhällsmedborgare. En förutsättning är att eleverna har motiverade och lämpliga lärare med hög kompetens. Lärarprogrammet har fått mycket hård kritik, men framförallt har klagomål förts fram att de som söker sig till läraryrket ofta gör det för att de inte kommer in på ett program med högre utbildning. Det är en oroväckande utveckling. Självklart ska mer än betyg spela en roll när man blir antagen till lärarprogrammet. En annan samhällsfunktion som anses vara nödvändig är polisen. Där finns ett antagningsprov i både teoretisk och fysisk form till utbildningen. Självklart borde även lärarprogrammet ha intagningsprov med både en teoretisk och en motivationsmässig del. Då ser man till både att hålla kompetensen hög och att hitta personer som är motiverade och lämpliga till yrket.
mot · H002Ub278 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skogsforskningen vid Linnéuniversitetet. Det svenska skogsbruket står inför nya stora utmaningar och många olika intressen att ta hänsyn till. Forskningen i sker främst vid SLU med sin skogsfakultet i , med en filial i utanför , samt vid institutet i . Att så mycket av statliga medel för skoglig forskning hamnar i de norra delarna av landet kan bero på att landet såg annorlunda ut när verksamheten började byggas upp. Den stora skogstillväxten har skett i , och har det tätaste beståndet av skog och den växer snabbare i denna del av landet. Förutsättningarna för skogsbruk är annorlunda i i jämförelse med . Här innehas skogsmarken till övervägande del av privata skogsägare medan storskogsbruket är vanligare i norr med bolag och statliga skogsinnehav. Brukningsmetoderna är också delvis annorlunda. I söder finns större inslag av lövskog som utgör en delvis outnyttjad resurs om vi jämför med kontinenten. Här bor fler människor med allt vad det betyder för skogsmarkens utnyttjande. Linnéuniversitetet har skog, trä och bioenergi som ett profilområde med både utbildning och forskning. Här finns en av de starkaste forskarmiljöerna i landet inom trämaterial och träbyggnadsteknik. Utexaminerade ingenjörer i skogs- och träteknik har i många fall fått kvalificerade jobb inom träindustrin, som har ett stort rekryteringsbehov av personer med högre utbildning. Kontakterna med näringsliv och samhälle är goda. En svag punkt är den skogliga forskningen som är en nödvändig komponent i helheten, inte minst för att upprätthålla utbildningens kvalitet. Man disponerar mycket små resurser och har svårt att finansiera kvalificerade forskartjänster. Staten bör ge Linnéuniversitetet bättre möjligheter att utveckla sin skogliga forskning.
mot · H002Ub279 · 2012-09-26 00:00:00 — Fler platser på läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över antalet platser inom läkarutbildningen. har ett underskott på läkare trots att antalet utbildningsplatser har ökat. Särskilt stor brist råder det på läkare med specialistkompetens. Det har lett till många vakanta läkartjänster i primärvården, särskilt i glesbygden och i norra . Det har i sin tur medfört långa väntetider för patienter, svårigheter för arbetsgivare att ställa krav på läkare samt ett kostnadsdrivande stafettläkarsystem där läkare utnyttjar bristsituationen, med sämre kontinuitet och vård för patienterna som följd. Läkarlinjen är en av de mest populära utbildningarna i landet, och studenter med toppbetyg sållas bort genom lottning. Det behövs fler läkare och genom att se över möjligheterna att öka antalet platser på läkarutbildningen får vi möjlighet att utbilda fler läkare och dessutom ge fler som vill utbilda sig till läkare möjlighet att få utöva sitt drömyrke. Många väljer att utbilda sig till läkare utomlands för att sedan återvända och söka arbete. Även migrationen har bidragit till att öka tillgången på läkare. Genom att förlita sig på att andra länder utbildar läkare kontinuerligt så kan behov av ett tillskott av läkare åtminstone hållas på en miniminivå. Men det är inte rimligt att vi ska behöva förlita oss på andra länder. För att ska kunna erbjuda en kvalitativ vård oavsett var i landet man bor så bör en översyn ske av utbildningen. Läkarbristen omöjliggör en bra kvalitativ vård i hela landet. Det vore därför bäst för sjukvården och patienterna i om antalet platser på läkarutbildningen utökas. Möjligheterna att styra specialistutbildningen till de geografiska områden där bristerna är som störst bör också övervägas vid en sådan utbyggnad. Per (S)
mot · H002Ub284 · 2012-09-26 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för läkare. Bristen på läkare inom den svenska sjukvården och då framförallt när det gäller distriktsläkare fortsätter att vara ett stort problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för stafettläkare blir mycket höga för de landsting som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering, och problembilden tycks snarare öka än minska framförallt i skogslän och områden långt från storstäder och universitetssjukhus. Tryggheten för en patient när det gäller att få träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas; det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika läkare vid varje besök på vårdcentralen, vilket är helt oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå, när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation som råder på våra vårdcentraler och sjukhus kan heller inte betraktas som tillfredsställande för den fast anställda läkarkåren. Totalt sett är dock frågan om bristen på läkare ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå, som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte långt att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in på utbildningen, eftersom platserna är för få. Alternativet blir att istället söka sig till läkarutbildning i något annat land. Detta sker då som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Detta förhållande visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare, vilket också skulle medföra att vi kan eliminera kostnaderna för stafettläkare och få en tillfredsställande grundbemanning på våra vårdcentraler och sjukhus.
mot · H002Ub286 · 2012-09-21 00:00:00 — Ung, utan rätt till kompetens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all skattefinansierad upphandling av bl.a. byggnader och anläggningar ska innehålla en ungdoms- och lärlingsklausul.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingens regelverk ändras så att lärlingar och ungdomar kan få bättre och snabbare stöd för att nå målet om en färdig utbildning och ett yrke som efterfrågas av respektive bransch.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetslösa ungdomar ska erbjudas fortbildning eller kompletterande gymnasieutbildning genom komvux, folkhögskola eller gymnasieskola. 1 Yrkande 1 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 2 hänvisat till AU. Våra ungdomar har varit, är och kommer att vara framtid och därför är det viktigt att de får utbildning och arbete. Arbetsförmedlingen är en del av den svenska modellen med uppgift att vara ett verktyg för omställning och möjlighet till nytt arbete. fungerar Arbetsförmedlingen kontraproduktivt, där arbete till vilket pris som helst är viktigare än att förmedla arbete anpassad till individens kompetens och samhällets behov. Ungdomar tvingas till tre månaders arbetslöshet innan aktiv åtgärd godkänns även om den arbetslöse kunnat få stöd/aktivitet från den branschen han/hon sökt sig till via gymnasieutbildning. Alliansen har sjösatt en ny gymnasieutbildning med inriktning på efterföljande lärlingsutbildning utan allmän högskolebehörighet. förhindras den enskilde att fullfölja sin utbildning av regler som kan innebära att det blir viktigare för systemet att den arbetslöse ingår i en mindre viktig aktivitet efter tre månaders arbetslöshet. Vid inrättande av reformen gymnasieskola 2011 (Gy 2011) har bland annat tittat på det lärlingssystem som finns inom byggbranschen. Det är viktigt att notera att av cirka 5 500 avgångselever inom Bygg- och anläggningsprogrammet 2011 har endast omkring 1 350 elever 20102011 anmälts som nyanställda lärlingar av företagare i branschen. Var finns de övriga drygt 4 000 avgångseleverna? Hur många av dessa elever har lämnat skolan med underkända betyg i kärnämnena? Hur många deltar i av Arbetsförmedlingen godkänd aktivitet som har målet att fullfölja utbildning och leda till yrkesbevis? Om ungdoms/lärlingsklausul funnits i den skattefinansierade upphandlingen, hade troligen en stor del av ungdomsarbetslösheten försvunnit. Att detta inte skett är upprörande. Arhe Hamednaca (S)
mot · H002Ub292 · 2012-09-30 00:00:00 — Fribeloppets påverkan på studenters arbetslivserfarenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppets påverkan på studenters arbetslivserfarenhet. Ett av våra stora samhällsproblem är arbetslösheten bland landets ungdomar. Trösklarna för att ta sig in på arbetsmarknaden har för denna grupp varit höga men genom olika reformer, bland annat i form av sänkningen av arbetsgivaravgiften för personer och den halverade restaurangmomsen, har ungdomars konkurrenskraft på arbetsmarknaden stärkts. För att sänka trösklarna än mer är det av stor vikt att utbildningar på bättre sätt kopplas ihop med befintlig arbetsmarknad. Flera undersökningar visar på att arbetsgivare har svårt att finna både kompetent och erfaren arbetskraft. Genom ökade kopplingar mellan utbildning och arbetsmarknad kommer därför nyutbildade ungdomar att på bättre sätt kunna matchas med lämplig arbetsplats. Förutsättningarna för att stärka denna koppling bör därför skapas och här är yrkesutbildningar viktiga. Utan någon som helst kontakt med relevant arbetsmarknad under utbildningen får ungdomar ingen erfarenhet att bära med sig då de som nyutbildade ska söka sitt första arbete och tappar då konkurrenskraft gentemot personer med likvärdig utbildning och som befunnit sig på arbetsmarknaden . Här är det därför eftersträvansvärt att både skolor och universitet låter sina studenter praktisera på riktiga arbetsplatser. Det är också viktigt att ungdomar själva söker sig ut på arbetsmarknaden redan under utbildningens gång och att eventuella hinder för att göra så tas bort. Det svenska studiestödet, i form av bidrag och lån, ger alla i en ekonomisk möjlighet att studera. För utbetalning av studiestödet tillkommer ett krav på att låntagarens inkomster inte får överstiger ett visst belopp, det så kallade fribeloppet, utan att studiemedlet minskas. Detta innebär att låntagaren, studenten, begränsas i sina möjligheter att arbeta vid sidan av sina studier. I rädsla av att förlora sitt studiemedel eller behöva bli återbetalningsskyldig avstår därför en del studenter från att arbeta vid sidan av studierna. Här bör inte () begränsa studenter från att samla på sig viktig arbetslivserfarenhet och minska deras incitament att stärka den egna kopplingen till arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund anser jag att fribeloppet hos bör ses över så att det inte motverkar att studenter arbetar vid sidan av sina studier.
mot · H002Ub295 · 2012-09-26 00:00:00 — Stärkande av det teoretiska inslaget i gymnasiets yrkesutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka attraktionskraften hos de gymnasiala yrkesutbildningarna genom att förbättra informationen om möjligheten för elever att läsa ämnen som ger behörighet att söka högskola. Många svenska företag ligger i framkant i fråga om teknisk utveckling, vilket kräver skickliga yrkesarbetare med såväl praktiska förmågor som teoretiska kunskaper. Många industrijobb kräver utöver yrkeskunnandet även kunskaper inom matematik, svenska och engelska. Teoretiska kunskaper från gymnasiet ökar också människors möjlighet i vuxen ålder till vidareutbildning och arbete i , eller utomlands. Reformeringen av gymnasieskolan, där det obligatoriska kravet på högskolebehörighet tagits bort har varit bra, då det skapat större möjligheter för elever att fullfölja gymnasiet och att bättre rustade komma ut på arbetsmarknaden. Men det finns en oro för att viktiga teoretiska kunskaper bortprioriteras av eleverna vid gymnasievalet, något som försvårar möjligheterna att senare i livet komma in på högskola, eller söka arbeten där exempelvis engelska är ett krav. Denna oro understryks nu även från företag, fack och kommuner som har ett intresse i att utveckla yrkesutbildningen för att möta en arbetsmarknad som ställer allt högre krav och bidra till att öka svensk industris konkurrenskraft. Teknikcollege är en form av där företag, näringsliv samverkar med kommuner och utbildningsanordnare kring tekniskt och industriellt inriktade utbildningar på olika nivåer. och potentiella arbetsgivare är delaktiga i styrningen av utbildningens inriktning. Ecvet är ett samarbete som syftar till att underlätta jämförelser och öka förståelsen för de kvalifikationer och kompetenser som erhålls via olika yrkesutbildningar i olika länder. har en viktig roll att delta i det europeiska samarbetet med att utarbeta förslag till gemensamma riktlinjer för hur resultatet av yrkesutbildning ska beskrivas och värderas. Dessa exempel visar på potentialen med gymnasiets tekniska yrkesprogram. Många skolor tar tillvara detta genom att erbjuda ett yrkesinriktat gymnasieval som leder till högskolebehörighet. Det är ändå med oro jag ser att söktrycket på dessa utbildningar minskar till förmån för det högskoleförberedande teknikprogrammet. Denna utveckling riskerar på sina håll att leda till en successiv kvalitetsförsämring av de yrkesinriktade gymnasieutbildningarna. För att åter öka attraktionskraften för de gymnasiala yrkesutbildningarna är det viktigt att möjligheten att läsa in högskolebehörighet förtydligas och ett större ansvar åläggs skolor, studie- och yrkesvägledning att informera och erbjuda denna möjlighet.
mot · H002Ub303 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. är det många arbetsgivare som sållar bort arbetssökande som inte har körkort. Körkortet riskerar att bli en klassfråga som delar de arbetssökande i två delar. De som har och de som inte har körkort. Många föräldrar har inte råd att betala körkortsundervisning för sina ungdomar. För att komma i fråga för en anställning inom till exempel är körkort ofta ett krav för att man som arbetssökande ska få en anställning, inte minst i glesbygden där det saknas regelbunden kollektivtrafik. Kostnaden för att ta körkort ökar, vilket främst drabbar unga människor på väg ut i arbetslivet. Trots att de har en bra yrkesutbildning som grund får de inte någon anställning. Det borde därför inom gymnasieutbildningen finnas möjlighet att få körkortsutbildning för att därmed öka ungdomars möjlighet till att få en anställning.
mot · H002Ub305 · 2012-09-24 00:00:00 — Öka inslaget av geriatrik i läkarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inslagen av geriatrik ska utökas i läkarutbildningen. Äldres hälsotillstånd har successivt förbättrats . I kan personer som är förvänta sig fler år med god hälsa än i andra jämförbara länder. Med ökande livslängd förskjuts vård- och omsorgsbehovet uppåt i åldrarna, men det blir inte kortare. Fler lever friska längre men tiden som sjuk är lika lång som . För att möta denna förändring anser vi att läkarutbildningen i behöver utvecklas så att större hänsyn tas till den framtida demografiförskjutningen med en allt större och äldre åldersgrupp. Många äldre människor bor på landsbygden där tillgången till primärvård och läkare med en bra kunskap om ålderssjukdomar saknas. Det är inte ovanligt att man som vårdsökande enbart hänvisas till den läkarerfarenhet som finns på orten. Detta bör ses över så att det finns en större mångfald av läkare för att möta framtidens vårdbehov. Läkarutbildningen behöver utvecklas och förbättras i takt med att befolkningsstrukturen förändras. De äldre blir allt fler vilket får till följd att läkarna behöver stärka sina kunskaper inom geriatriken för att möta framtidens behov.
mot · H002Ub306 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverken för för att det ska bli enklare att driva en verksamhet vidare . Regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet enligt vilken entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. har fått i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till organisationer såsom Ung Företagsamhet (UF). Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 6 400 företag drivs under /12 av ungefär 20 400 elever. Eleverna driver UF-företagen . Först tar eleverna fram en affärsidé, genomför marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar de verksamheterna med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I det här skedet vill en del elever dock driva verksamheten vidare. Det kompliceras dock av att regelverket för UF-företag är otydligt och att inte betraktar UF-företag som företag i juridisk mening utan som hobbyverksamhet och enkelt bolag. Det ställer i sin tur till problem när ett UF-företag ombildas till enskild firma, handelsbolag, kommanditbolag eller aktiebolag vilket krävs för att verksamheten ska kunna drivas vidare. Det fordras en översyn av reglerna för UF-företag för att det blir enklare att driva en verksamhet vidare .