ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Fi209 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare information till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mat som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning. Offentliga upphandlingar är ofta för stora för att mindre och lokala företag ska kunna vara med i hela upphandlingen. Det gör att konkurrensen begränsas då det oftast är få aktörer som deltar i upphandlingen. En uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre delar skulle göra att fler mindre företag kunde vara med och konkurrera om delar av upphandlingen. Möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler företag kan delta bör därför ses över. Det skulle även vara positivt med tydligare information om vad som står i tur för en ny upphandling då fler företag mer aktivt skulle kunna vara med och slåss om anbuden. Därtill behövs mer kunskap inom näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. Offentliga verksamheter bör uppmuntras att minst en gång informera näringslivet om kommande upphandlingar och hur det fungerar när man lägger anbud i dessa upphandlingar. En översyn av möjligheten att förtydliga informationen till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar vore därför önskvärd. Kommuner bör uppmuntras att ställa mer detaljerade krav på livsmedelsleverantörerna så att fler än bara storgrossister kan delta i upphandlingarna. En uppföljning av att matleveranserna verkligen följer inköpskraven kan även genomföras och samordnas mellan kommuner för att av praktiskt och ekonomiskt. Kommunerna kan även ha aktuella inköpspolicyer. För detta krävs ökad kunskap. En förbättrad livsmedelsupphandling kan öka kvaliteten på offentlig mat och ge bättre förutsättningar för mindre livsmedelsproducenter.
mot · H002Fi210 · 2012-09-18 00:00:00 — Sociala kriterier i upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i offentliga upphandlingar i högre grad använda sociala kriterier för att anställa personer med funktionsnedsättning. Lagen om valfrihetssystem är ett viktigt instrument för att jämställa offentliga och privata verksamheter, och för att se till kvalitet och inte i första hand pris. LOV går att utveckla till fler sammanhang än inom vård- och omsorgsområdet. Men så länge lagen om offentlig upphandling, , finns kvar bör det som står i lagens 1 kap. 9a § om att beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn göras i högre grad. ser det som oerhört viktigt att fler personer med funktionsnedsättningar kommer ut på arbetsmarknaden. Ett sätt att göra det är att använda möjligheten till upphandlingar med sociala hänsyn. Kommunerna har ett ansvar för meningsfull sysselsättning för flera grupper enligt socialtjänstlagen, SoL, och lagen om stöd och service, LSS. Kommunernas kostnader för försörjningsstöd har ökat. av dem som har försörjningsstöd kan relateras till brist på arbete, men det finns också stora behov av socialt stöd. Om personer från dessa grupper i högre grad kommer ut i arbetslivet finns det stora ekonomiska vinster för kommunerna och stora mänskliga vinster för individerna att uppnå. Kommunerna åstadkommer därmed dubbla syften. De fullgör sina skyldigheter enligt SoL och LSS, som de får olika uppgifter utförda. Sådana upphandlingar passar ofta arbetsintegrerande sociala företag bra, då det är en del av affärsidén att skapa arbete för och med människor med olika slags arbetshinder. En upphandling skulle till exempel kunna ha ett socialt kriterium som går ut på att minst hälften av arbetskraften för den aktuella uppgiften ska ha någon form av funktionshinder eller annat arbetshinder. En sådan upphandling kan gynna sociala företag framför andra företag, men är det inget som hindrar att ett marknadsdrivet företag anställer funktionsnedsatta för att försöka vinna anbudet. De sociala kriterierna i upphandlingen bör därför uppmärksammas och användas i högre grad av offentliga verksamheter. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Fi217 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förändring i lagstiftningen rörande universitetens och högskolornas möjligheter att äga sina fastigheter. bildades för att förvalta de statliga fastigheter som används av och högskolor. Aktiebolaget är ett av största fastighetsbolag och förvaltar lokalyta. Utdelningen 2011 fastställdes till och har legat på samma nivå. Värdet av fastighetsbeståndet är beräknat till . En länge diskuterad fråga i akademin har varit huruvida universitet och högskolor ska ha möjligheten att själva äga och förvalta sina fastigheter. Ett sådant beslut skulle innebära att den stora rörelseomsättning och vinst som Akademiska Hus genererar skulle tillfalla utbildningsinstituten. Kostnaden för de höga hyror som genererar stora vinster till statskassan skulle istället stanna kvar i högskolesektorn och därmed kunna bidra till att höja kvalitén i svensk utbildning och forskning. finns det fördelar med det nuvarande systemet där förvaltar fastigheter inom universitet och högskolor. Akademiska Hus har skalfördelar och expertkunskaper kring fastighetsfinansiering och förvaltning som enskilda högskolor sällan besitter. I ljuset av att svenska universitet och högskolor har fått och fortsatt strävar efter en större grad av autonomi och självständighet för att kunna agera mer långsiktigt och strategiskt för att höja kvalitén i utbildning och forskning finns det likväl incitament för att vidare studera frågan om universitetens och högskolornas möjlighet att äga sina egna fastigheter.
mot · H002Fi220 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet för de svenska sparbankerna att ta in externt kapital genom s.k. sparbanksbevis. Sparbankerna i har en särställning genom att de inte är vinstutdelande, bygger upp sitt kapital genom vinstmedel, är lokalt verksamma och har andra intressen såsom samhällsnytta som förenar dem. Det är också specifikt för dem att de klarar sina finansiella grundfunktioner som t ex betalsystem genom avtal med annan leverantör och med det uppnår nödvändiga skalfördelar. De lokala sparbankerna betyder mycket för näringslivet och utvecklingen på landsbygden och i mindre städer. Genom sin lokala prägel har sparbankerna en mycket god förankring och tillgänglighet som är viktig vid utlåning för såväl privatpersoner som små och medelstora företag. Den lokala närvaron stärks också av att vinsterna vävs tillbaka och är del i samhällsutvecklingen. Men inskärpningen av de så kallade III-reglerna ställs högre krav på alla banker att stärka sin kapitalbas. Detta är i grunden bra, men medför att sparbanker som inte valt eller väljer att bli aktiebolag saknar reella möjligheter att stärka kapitalbasen på annat sätt än genom egna vinstmedel. Den befintliga sparbankslagen förhindrar nämligen sparbankerna att ta in externt kapital. I har man öppnat möjligheten till kapitalisering genom att inrätta egenkapitalbevis. De fungerar som en aktie men ändrar inte det lokala huvudmannaskapet. Det infördes och har fungerat väl. Merparten av egenkapitalbevis ägs av personer bosatta på orten där banken är verksam, vilket ytterligare förstärkt den lokala prägeln. Med en sådan lagändring skulle det öppnas ytterligare möjligheter till utveckling även i . Att införa systemet med sparbanksaktier medför inga kostnader eller risker för skattebetalarna. De få kostnader som skulle uppstå handlar om tillsyn, men detta bekostas till sin helhet av finansbranschen och belastar inte skattekollektivet. Förslaget om sparbanksaktier kräver således inga budgetändringar utan handlar helt om vilken bankmarknad vi vill se . Med en sådan ändring skulle vi värna den sparbanksvolym som finns i och som är ett alternativ till affärsbankerna.
mot · H002Fi221 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. Enligt kreditupplysningslagen finns det ingen restriktion i fråga om att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos , men detta gäller endast näringsidkare. En sådan restriktion finns i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller fysiska personer som inte är näringsidkare. Jag anser att kreditupplysningslagen borde förändras så att kreditupplysningar inte får innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Bluffakturor är ett allt större gissel för företagare, och förutom risken att betala för varor och tjänster som man inte beställt finns även risken att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Detta gäller även om man tillbakavisat de felaktiga betalningsföreläggandena. Genom att lämna ut uppgifter om att en ansökan om betalningsföreläggande föreligger så ger man en felaktig bild av företaget som i vissa fall allvarligt kan skada företaget ekonomiskt. Regeringen bör överväga att se över kreditupplysningslagen.
mot · H002Fi227 · 2012-09-28 00:00:00 — Rökfri arbetstid på statliga bolag och i statliga verksamheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att i regleringsbrevet för de statliga bolagen och verksamheterna införa rökfri arbetstid för de anställda. Staten har ett viktigt uppdrag som arbetsgivare att se till att personalen håller sig frisk. tillämpar 176 av 290 kommuner rökfri eller tobaksfri arbetstid. I kunde man konstatera att efter att ha infört rökfri arbetstid i minskade antalet rökare bland personalen från 300 till 200. En rökare har i genomsnitt 8 fler sjukdagar och dör i snitt före en icke-rökare. Det mänskliga lidande som man förhindrar är oerhört som de samhällsekonomiska vinsterna är stora. Enligt låg kostnaden 2009 på . Denna summa täcker in sjukvård, läkemedel, beräknad produktionsförlust på grund av dödsfall eller förtidspension samt kostnader för sjukfrånvaro. En rökare kostar arbetsgivaren i snitt. I denna beräkning har en rökare och lägger per dag på att röka. Kostnaden för anställdas rökning inom kommuner uppgår till ca . När effekterna av passiv rökning läggs till ökar den sammanlagda kostnaden ännu mer. De flesta rökare återfinns just inom verksamhet. En förklaring till detta är att många som arbetar inom kommunen tillhör de grupper av befolkningen som röker mest: kvinnor i medelåldern och korttidsutbildade. Bland de 4 000 kemiska ämnen som cigarettröken består av är fler än 50 cancerogena. Sambandet mellan rökning och ett fyrtiotal sjukdomar, många av dem dödliga, är känt. Överdödlighet i lungcancer, kroniskt obstruktiv lungsjukdom och hjärt-kärlsjukdomar kan ledas direkt till rökning. Uppåt hälften av rökarna avlider . Den genomslitliga livslängden för rökare är kortare än för icke-rökare. Det beräknade antalet personer i som dör av sin egen rökning är 6 400. Om detta antal slås ut på årets blir det 18 personer per dag. Staten bör ta sitt arbetsgivaransvar men också föregå med ett gott exempel.
mot · H002Fi230 · 2012-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av nivån på tillsynen av värdetransportföretag. Svenska värdetransportbolag bedriver en systemviktig verksamhet av stor betydelse för landets företag. ska transporteras till och från handlare, bensinstationer och andra företag. Bolagen hanterar och sköter i princip hela kontanthanteringen i . ser vi också hur fler och fler bankkontor blir kontantlösa och att det därigenom blivit svårare för många små och medelstora företag att kunna lämna in sina dagskassor. En fungerande och säker kontanthantering som motverkar risken för rån är viktig för näringsidkarna. Men även för anställda och allmänhet som kan riskera att hamna i farliga och obehagliga situationer. Behovet av kontanter är fortfarande stort i det svenska samhället. Även om två av tre köp sker med hjälp av olika former av kortbetalning så är vi ännu inte i närheten av ett kontantlöst samhälle. Särskilt små företag i glesbygden drabbas hårt om tillgången till kontanter inte kan säkerställas genom en effektiv, trygg och försvarlig transport. Rånrisken ökar dessutom om tillgången till kvalificerad värdetransport under någon eller minskar eller försvinner helt. finns det ingen obligatorisk tillsyn av värdetransportbolagen eller något rättsligt skydd för de som anförtrott värdetransportbolagen sina pengar. Värdetransportbolagen har möjligheten att frivilligt registrera sig såsom finansiella institut och därigenom stå under tillsyn och kontroll. En obligatorisk tillsyn av värdetransportbolagens verksamhet kan vara en möjlighet för att säkerställa att en samhällsviktig och systembärande verksamhet kan fortsätta även om exempelvis ett värdetransportbolag skulle hamna på obestånd. En större grad av frivillig kontroll genom olika branschorganisationer kan också vara en väg att gå. Regeringen bör således överväga att se över möjligheten för staten att öka tillsynen med värdetransportbolagen.
mot · H002Fi231 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandlingskompetens. konsumerar landets kommuner varor och tjänster för miljardbelopp. släppte och fakta om offentlig upphandling. Syftet med rapporten är att öka kunskapen bland företag och ge kommuner, med flera, grundläggande fakta och statistik på området. Lagen om offentlig upphandling finns för att säkra konkurrens på lika villkor och att skattebetalarnas pengar används på ett effektivt sätt. För att syftet ska uppnås är det viktigt med en hög kompetensnivå både från dem som upphandlar, kommunerna, och bland dem som ska lägga anbud, företagen. I rapporten från kan man läsa att antalet överklaganden ökat rejält . 2011 avgjorde förvaltningsrätten 3 154 mål inom detta område och i av fallen fick den klagande parten bifall för sin talan. Det innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten ålagts att antingen rätta eller göra om upphandlingen. Dessa siffror vittnar om att kompetensen inom området är för låg bland dem som upphandlar. Dåligt utformade upphandlingar riskerar inte enbart bli överklagade och förlora i förvaltningsrätten, risken finns även att både korrekta och inkorrekta upphandlingar till exempel stänger ute småföretag. Resultatet kan då bli få anbud, även inom en marknad som har många aktörer. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras för att säkerställa att alla kommuner har tillgång till god upphandlingskompetens.
mot · H002Fi232 · 2012-09-28 00:00:00 — Översyn av lagen om finansiell rådgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om finansiell rådgivning. Lagen om finansiell rådgivning eller rådgivningslagen som den kallas i dagligt tal har varit i kraft . Lagen tillkom som en reaktion på att många konsumenter råkade illa ut i mötet med professionella finansiella rådgivare. I korthet innebär lagen att näringsidkare som är vårdslösa i sin finansiella rådgivning gentemot konsumenter är skadeståndsskyldiga. Tyvärr har lagstiftningen inte lett till avsedda resultat. Banker som anger att man följer rådgivningslagen kan istället få en ökad trovärdighet trots att man både är rådgivare och en försäljare av bankens finansiella produkter. Sammanblandningen av myndighetsutövning, konsumentupplysning och kommersiell verksamhet har en tydlig förlorare: bankkunderna. Av dem som vänder sig till har bara en liten del fått rätt gentemot banken. Och i tingsrätten har man dömt till konsumentens fördel i av målen. Vad kan detta bero på? En Timbrorapport formulerar det så här: Konsumentsituationen försämras ytterligare av att man i lagtexten inte har definierat viktiga begrepp som god rådgivningssed och tillräcklig dokumentation eller skiljer på rådgivning och försäljning. Begreppen antyder neutralitet, men den bankanställde vill naturligtvis sälja sin arbetsgivares produkter. Att skilja mellan rådgivning och försäljning har visat sig vara svårt för både rådgivarna själva och kunderna som ska få råd. Saker bör kallas vid sitt rätta namn: ingen skulle komma på tanken att kalla en bilförsäljare för rådgivare i transportsektorn. Advokat redovisar i en debattartikel i samma analys, samt pekar därtill på att bevisbördan för vad som hänt ligger på konsumenten, trots det enorma informationsövertag som näringsidkaren har. Jag har själv haft ett fall där en 80-årig kvinna bedömts jämbördig med en stor försäkringsförmedlarkedja. Trots att inga original av rådgivningsprotokoll kunde återfinnas förmedlaren medgav slutligen att originalen förstörts och de kopior av rådgivningsprotokollen som fanns var oliklydande ansåg tingsrätten att förmedlaren inte varit vårdslös. Kontentan av det hela är att det räcker för en finansiell rådgivare att få kundens namnunderskrift på en blankett med av den finansielle rådgivaren ikryssade rutor med standardiserad text för att lagens krav skall vara uppfyllda. Mitt förslag är att krav på ljudupptagning av alla rådgivningssamtal skall införas. Det är enda sättet att i efterhand skapa sig en bild av vad som förevarit. har också andra intressanta förslag. Finansiella rådgivare ska vara certifierade och stå under tillsyn. Att sälja dessa tjänster på provisionsbasis kan också ifrågasättas. Regeringen bör mot denna bakgrund låta göra en översyn av rådgivningslagen och då pröva den problematik och de förslag som lyfts fram i denna motion.
mot · H002Fi236 · 2012-09-24 00:00:00 — Kvalitetskrav vid upphandling av resor för funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetskrav vid upphandling av resor för funktionshindrade. CSN upphandlar resor till de ungdomar som är i behov av riksfärdtjänst för sin skolgång i gymnasiet. Det handlar om cirka 6 800 resor varje läsår. () har på mitt uppdrag granskat hur upphandlingen skett utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Föräldrar som är i behov av en samhällsbetald transport för sina funktionshindrade ungdomar ska kunna lita på att den sker tryggt och säkert. Det är de mest sårbara ungdomarna som åker med riksfärdtjänst och det är därför synnerligen viktigt att upphandlaren, CSN i det här fallet, ställer tydliga krav på säkerheten. Utredningen från visar tyvärr att CSN inte ställt några krav på trafiksäkerheten i upphandlingen. Detta skiljer sig väsentligt från de kvalitetskrav som ställts i andra upphandlingar, exempelvis i och i . CSN formulerar inte heller några egna kvalitetskrav med avseende på exempelvis trafiksäkerhet och standard på de fordon som används för resorna, utan man har upphandlat en resebyråtjänst för de 6 800 resorna. De krav som ställs är kopplade till administration, såsom bokning eller avbokning, att biljetterna skickas hem innan avresa och att boka elevernas resor till lägsta möjliga kostnad. Trafiksäkerhetsmässiga brister nämns inte som ett skäl till att säga upp avtalet. konstaterar att både och ställt omfattande och detaljerade krav på bland annat trafiksäkerhet, fordonens standard samt förarnas kompetens och förhållningssätt. Både och kräver exempelvis att fordonen ska vara utrustade med alkolås och att förarna ska genomgå utbildning. Det finns även detaljerade krav på fordonens utrustning gällande exempelvis särskilda typer av bilbälten. CSN ställer inte likvärdiga krav i sina transportupphandlingar på fordonens säkerhet, standard och förarnas kompetens som man ställt i och i . Konsekvensen av detta är att det används utrangerade fordon vid CSN-körningar som inte hade godkänts i exempelvis . Det är oklart hur CSN utvärderar körningarna eftersom man heller inte ställt krav på redovisning av exempelvis försenade avgångar och andra problem kopplade till resan. Regeringen bör överväga möjligheterna till en översyn av hur man kan säkerställa att tydliga krav ställs på trafiksäkerhet när den offentliga sektorn upphandlar samhällsbetalda transporter, exempelvis av CSN, i enlighet med de upphandlingar som sker av landsting och kommuner.
mot · H002Fi237 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig osund konkurrens. Privata företag och de skatteintäkter som de genererar utgör grunden för den svenska välfärden. Skatteintäkterna finansierar den offentliga service som vi alla, även företagen, efterfrågar i form av förskolor, sjukvård och skolor för dess medarbetare. Ett väl fungerande samhälle hittar balansen mellan företagen och det offentligas ansvar. För att företagen ska utvecklas väl och därmed kunna bidra med sina skatteintäkter är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar. Något som riksdag och regering kan påverka är de statliga verksamheter som konkurrerar gentemot privata företag. Det kan exempelvis handla om verksamheter inom finanssektorn eller telekom. Ett konkret exempel på osund statlig konkurrens är de offentligt finansierade veterinärkliniker som driver och som också åtar sig uppdrag på den privata marknaden. Det skapar en osund konkurrens då investeringar täcks via den offentliga finaniseringen som privata företag måste finansiera själva. I slogs ett välskött privat företag ut när statliga etablerade en ny veterinärklinik. Man annonserade och annonserar fortfarande i lokala medier efter kunder, trots att det inte kan ligga inom ramen för uppdraget att finnas till för lantbrukare. Det vore önskvärt att staten renodlade sin roll att vara myndighetsutövare och utöva tillsyn över verksamheter istället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Med den bakgrund av ovanstående vore det önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker.
mot · H002Fi238 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att minska hushållens skuldsättning. har vi i haft en tydlig trend att hushållens skulder ökat mer än inkomsterna. Skuldkvoten ligger på mycket höga nivåer och är bland de högsta i EU. Detta faktum har påpekats av flera oberoende experter och även av . Det är oroväckande att hushållen fortsätter att öka sin skuldsättning trots den allvarliga ekonomiska oron som präglat . Det finns bedömare som varnar för att skuldsättningen bland hushållen börjar närma sig smärtgränsen. Dagens situation med historiskt låga räntor och lånetagare som överbelånar sig riskerar att leda till allvarliga problem . Om bostadspriserna sjunker kan hushållens belåningsgrad hamna på eller . Skuldsättningen gör framför allt hushållen sårbara om räntorna, som varit ovanligt låga, börjar stiga. Förutom stigande kostnader för boräntor utsätts skuldsatta hushåll även för risker om priserna på bostadsmarknaden faller eller om arbetslösheten ökar. Det är framför allt hushåll med lägre inkomster som skulle drabbas av ovannämnda scenarion. För de familjer som fastnat i en skuldfälla kan oväntade förändringar i ekonomin innebära ett hårt slag mot privatekonomin. I värsta tänkbara scenariot kan en ohållbar skuldsättning innebära att de tvingas lämna sina hus. Regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka robustheten i bank- och hushållssektorn, bland annat genom att ett kapitaltäckningskrav införts i banksektorn. har dessutom infört råd om ett lånetak vid bostadsköp, vilket lett till att de riktigt höga belåningsgraderna minskat. Dessa åtgärder har varit välkomna, men det behövs emellertid fler insatser för att hushållens skuldökningstakt ska minska. Det bör ges regeringen till känna.