mot · H002A368 · 2012-09-30 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv arbetsmarknadspolitik syftar till att underlätta att nå målet arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet och håller lönenivåerna uppe, en Arbetsförmedling som har ett brett utbud av effektiva insatser för att rusta arbetssökande för ett föränderligt arbetsliv och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. Vi ökar sammantaget anslagen med . Vi avvisar regeringens neddragning av nivån på anslagen till Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Vi satsar på arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Vi höjer den högsta dagpenningen till och grundbeloppet till från . För att undvika en framtida urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer även ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två och tar bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Dessutom förstärker vi grundförsäkringen. Vi avskaffar fas 3 och höjer kvaliteten i arbetsmarknadspolitiken. Vi prioriterar yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och riktade anställningsstöd. Vi anslår medel till 39 500 fler årsanställningsstöd än regeringen i övergångsjobb, trainee-anställningar, utbildningsvikariat och lärlingsanställningar. Vi avsätter medel för 10 000 fler årsplatser än regeringen i arbetsmarknadsutbildning och vi gör 1 000 årsplatser i företagsvikariat möjliga. Vi stärker insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga genom att höja taket för lönebidragsersättning med och öka anslagen till arbetshjälpmedel. Vi förstärker arbetsmiljöarbetet genom ökade anslag till tillsynsarbete, utbildning av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet samt extra tillfälliga resurser för att kunna anställa tillgänglighetskonsulter. anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (V) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader En sammanhållen statlig Arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. Arbetsförmedling ska inte ske i vinstsyfte. Vi avvecklar därför systemet med de s.k. kompletterande aktörerna. Vi avslutar också alla kontrakt med de privata s.k. jobbcoacherna. Dessa coacher kostar mångmiljardbelopp och ett flertal av de företag som anlitats har visat sig vara oseriösa. Vi för i stället över medlen till Arbetsförmedlingens egen verksamhet som går att kontrollera och utvärdera. Vi avvisar regeringens neddragning på anslagen till Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Resurserna måste dock användas där de gör mest nytta. Regeringen satsar, i med massarbetslöshet, mer resurser på ökad kontroll och aktivitetsrapporter. Arbetsförmedlingens viktigaste uppgift är inte att lägga skulden för arbetslösheten hos den enskilde arbetssökande. Vad som behövs är en förbättrad förmedlingsverksamhet och mer kraftfulla och riktade insatser för personer med kort utbildning, för utomeuropeiskt födda, för personer med funktionsnedsättningar och för arbetssökande som är fyllda . Arbetsförmedlingen måste också arbeta mer med arbetsgivarkontakter, rekryteringsmässor och att utveckla branschförmedlingar. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Med en urholkad arbetslöshetsförsäkring förskjuts maktförhållandena på arbetsmarknaden och alla löntagare riskerar press nedåt på löner och arbetsvillkor. Efter regeringsskiftet raserade regeringen snabbt och strategiskt viktiga grundstenar i arbetslöshetsförsäkringen. Bara en tredjedel av de arbetslösa har rätt till ersättning och av dem som förlorat ett heltidsarbete får ut av tidigare inkomst. Sammantaget har arbetslöshetsförsäkringen blivit mycket sämre, dyrare att vara ansluten till och mer orättvis. Vi ökar anslagen för att kunna genomföra ett antal förändringar som är nödvändiga för att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring. Vi höjer den högsta dagpenningen till och grundbeloppet till från . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två. Bruttokostnaden för dessa förbättringar är . Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Bruttokostnaden för detta är 2012. Regeringen har gjort det betydligt svårare att kvalificera sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Den som jobbar deltid eller har tillfälliga jobb ställs ofta helt utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller längre möjligt att kvalificera sig till ersättning från grundförsäkringen genom studier. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade till att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Det är inte rimligt. Vi föreslår därför en kraftig förstärkning av den allmänna grundförsäkringen. Vi föreslår att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Bland andra ungdomar som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden kommer att kunna ta del av grundförsäkringen med vårt förslag. Bruttokostnaden för denna förstärkning är . Nettokostnaderna för våra förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen blir väsentligt lägre. Våra investeringar i jobb och utbildning minskar kostnaden för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med . Vi slopar också den s.k. arbetslöshetsavgiften som gör avgifterna för a-kassornas medlemmar orättvisa och oförutsägbara. Med vårt förslag kommer ingen att behöva betala mer än max i medlemsavgift till a-kassan. Vi inför också en avdragsrätt för medlemskap i a-kassan. Dessa reformer belastar budgetens inkomstsida. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter för arbetsmarknadspolitiken. Bara drygt var tionde deltagare i jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantins första och andra fas får ta del av aktiva åtgärder utöver det som Arbetsförmedlingen ska erbjuda alla arbetssökande. Den politiken har lett till en explosionsartad ökning av långtidsarbetslösheten, som det är brist på arbetskraft inom vissa yrken. slopar de rigida garantiprogrammen och satsar i stället på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som utbildning, riktat anställningsstöd eller praktik som efter en individuell bedömning anses lämpligt, utan att invänta en fast tidsgräns. var mer än 32 000 personer placerade i fas 3. Deltagarna i fas 3 anvisas vad som kallas varaktig samhällsnyttig sysselsättning på en arbetsplats. Deltagarna har vare sig lön eller anställning. Anordnarna får däremot bidrag med per dag. Regeringen har efter omfattande kritik öppnat för kortare arbetsmarknadsutbildningar och särskilt anställningsstöd för deltagare i fas 3. Det förändrar inte det grundläggande problemet att exploatering är inbyggd i själva åtgärden. Det har inte heller kunnat visas att åtgärden har några positiva arbetsmarknadseffekter. Vi avskaffar därför fas 3 och erbjuder i stället aktiva insatser utformade utifrån den enskildes behov. De som är placerade i fas 3 kommer bl.a. att erbjudas meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i 14 000 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. satsar också på ett program för generationsväxling i arbetslivet. Satsningen möjliggör 25 500 årsanställningar som trainee, utbildningsvikarie eller lärling . Anställningsstöden för övergångsjobben, trainee- och lärlingsanställningar och utbildningsvikariat, totalt 39 500, belastar budgetens inkomstsida. Under anslag 1:3 minskas kringkostnaderna för deltagande i garantiprogrammen med p.g.a. nämnda satsningar. ökar anslagen för merkostnadsersättning respektive bidrag till handledartillägg med . Det behövs också fler platser i arbetsmarknadsutbildningar. De ska riktas in på områden där det riskerar uppstå flaskhalsar eller brister och underlättar därmed strukturomvandling och leder ofta till varaktig anställning. Vi vill att det ska gå att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Därför tar vi bort sexmånadersgränsen för utbildningens längd. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. Vi anslår medel till 10 000 fler årsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen än regeringen , varav 6 250 är reserverade för unga. Bruttokostnaden för detta är . För de deltagare som annars skulle ha varit anvisade till fas 3 minskar kringkostnaderna med . Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Vi anslår till 1 000 företagsvikariat . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . Anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. Det hårdnade klimatet, högre tempot och allt högre kraven på produktivitet har gjort det svårare för människor med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga att göra sig gällande i arbetslivet. Sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättningar har minskat drastiskt. Insatser i syfte att underlätta arbetsmarknadsinträdet är därför högt prioriterat. Lönebidrag är avgörande för att skapa fler arbeten för personer som behöver särskilt stöd för att kvarstå på eller få ett fotfäste på arbetsmarknaden. Särskilt i nuvarande läge är det viktigt att investera i människors möjligheter att stanna kvar i arbete och säkerställa att de inte hamnar i utanförskap genom arbetslöshet. Taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi anslår medel för att höja taket med . Det innebär att lön får ligga till grund för bidraget. Vi anslår mer än regeringen 2013. Vi vill att de hjälpmedel man kan behöva för att kunna arbeta ska vara personliga och att det ska räcka att vända sig till en myndighet för att få dem. Vi anslår 15 miljoner mer än regeringen till arbetshjälpmedel . Genom Kulturarvslyftet vill regeringen ge möjlighet för personer som utförsäkrats från sjukförsäkringen och som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att i en lönebidragsanställning delta i arbetet med kunskapsuppbyggnad, vård och tillgängliggörande av vårt kulturarv. Ännu så länge har endast ett fåtal personer fått lönebidrag för arbete inom Kulturarvslyftet. Det är positivt om detta viktiga arbete blir gjort och om det även bereder kulturarbetare anställning som handledare. Vi menar dock att målgruppen för lönebidragsanställningarna har avgränsats för snävt. Alla arbetslösa som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör kunna få ta del i satsningen. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen . har regeringen genomfört omfattande besparingar på . Det innebär att den centrala och regionala tillsynen samt möjligheterna till förebyggande arbete genom regelutveckling minskat. Studier visar att det finns ett samband mellan antalet inspektörer och arbetsmiljöns positiva utveckling. Regeringens nedskärningar riskerar därför att leda till ökad sjukfrånvaro och fler olyckor . lever inte upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendation om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. Vi menar att som ett minimum bör nå upp till rekommendation. ökar för detta syfte anslaget för tillsynsarbete i ett första steg med 2013. Det systematiska förebyggande arbetet är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet måste stärkas och utvecklas. Vi avsätter därför också 40 miljoner mer till utbildning av skyddsombud och 10 miljoner mer till de regionala skyddsombudens verksamhet . Därutöver föreslår vi att anslaget ökas med för att göra det möjligt med en tillfällig satsning på tillgänglighetskonsulter. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen .