mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — Vissa kommer att studera inom exempelvis vuxenutbildning eller folkhögskola på heltid, andra varvar deltidsstudier med antingen praktik eller arbete. Planen följs upp regelbundet. Målet ska vara tydligt efter fullföljd plan ska den enskilde ha fått en fullständig gymnasieutbildning. Inom ramen för utbildningskontraktet föreslår vi att det införs en modell liknande den som bland annat använts i , och som innebär att ungdomar får arbeta halvtid på avtalsenliga villkor som de läser in gymnasieexamen. För att uppmuntra den typen av lösningar erbjuder staten en ekonomisk stimulans till den arbetsgivare som till avtalsenlig lön deltidsanställer en ung person under dessa förutsättningar. För de unga som ingått ett utbildningskontrakt utgår ett särskilt studiestöd eller det förhöjda studiebidraget. Det särskilda studiestödet finns på två nivåer. Den ena nivån motsvarar vad individen skulle ha fått i aktivitetsstöd/a-kassa. För dem som inte är berättigade till a-kassa motsvarar studiestödet vad individen skulle ha fått i försörjningsstöd. För dem som inte är berättigade till vare sig a-kassa eller försörjningsstöd finns möjlighet att ta del av det förhöjda studiebidrag som ges till personer som studerar för att nå grundskole- eller gymnasiekompetens. Folkhögskolorna ger människor möjlighet att ta en examen motsvarande en gymnasieexamen och är för många en framgångsrik väg tillbaka till arbete eller högre utbildning. Folkhögskolorna fyller en viktig roll i ett där andelen arbetslösa ungdomar är bland de högsta i . Folkhögskolan är ett viktigt verktyg för att knäcka ungdomsarbetslösheten. För att genomföra utbildningskontraktet krävs insatser på flera nivåer, såväl lokalt som statligt. Insatserna inom utbildningskontraktet ska vara anpassade efter förhållandena på den lokala arbetsmarknaden och det regionala näringslivets behov. Samordning bör ske mellan kommuner, , Arbetsförmedling med flera aktörer. Vi föreslår ett utbildningskontrakt, som fullt utbyggt kommer att omfatta 10 000 platser i komvux, yrkesvux och folkhögskola. Inom ramen för dessa platser ska unga människor också kunna kombinera deltidsjobb med deltidsstudier. Kostnaden för offentlig sektor för förslaget är 2013. Det behövs fler vägar in på arbetsmarknaden för unga. har även ungdomar med fullgjord gymnasieutbildning, och också eftergymnasial utbildning, svårt att hitta sin första riktiga anställning. Övergången från utbildning till arbetsliv fungerar dåligt. Många arbetsgivare letar efter rätt arbetskraft som det finns många arbetslösa ungdomar som inte har rätt kunskaper eller tillräckligt med praktisk erfarenhet. Det behövs pragmatiska nya modeller för att ge unga den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. I många branscher är parterna villiga att ta på sig ansvaret för att ge ungdomar yrkesintroduktion och lärande på arbetsplatsen. Arbetsgivarna kan trygga sitt behov av personal och ungdomarna får den kompetens som krävs för ett fast jobb. Staten behöver engagera sig och satsa resurser för att underlätta för arbetsmarknadens parter i den här processen. Den borgerliga regeringen har gått från att vara avvisande till att nu visa intresse för att staten ska stödja nya modeller för jobb för unga som utveckla av arbetsmarknadens parter, i linje med de lösningar som varit med att utveckla som ordförande för . Det är bra. Men vi är kritiska till att regeringen av taktiska skäl förhalar frågan till 2014. Ungdomsarbetslösheten och arbetsgivarnas svårigheter att rekrytera är allvarliga. Staten behöver engagera sig . Vi föreslår att statens bidrag till parternas arbete inleds inom de områden där parterna redan ingått avtal om detta. Staten ska ta ett ansvar för finansieringen av utbildningsinsatserna inom yrkesintroduktionsjobb i det privata näringslivet. Stödet kan gälla kostnader och ansvar för praktisk handledning, utbildningsinsatser och andra merkostnader som följer av att den unge kvalificerar sig inom yrket. Vi vill att detta genomförs . Om de stimulanser vi föreslår för att bistå parterna i arbetet med att skapa förutsättningar för att driva fram nya jobb till de unga inte räcker till, står vi beredda att öka det offentliga engagemanget för att fler jobb ska skapas. Om staten och arbetsmarknadens parter kommer överens om en fungerande modell för hela arbetsmarknaden är vi också beredda att öka det offentliga engagemanget. Inom kommuner och landsting står staten för hela lönekostnaden. Yrkesintroduktionsjobben förutsätter centrala kollektivavtal samt lokala överenskommelser mellan fack och arbetsgivare. På detta sätt är det möjligt att kvalitetssäkra utbildningsinnehållet för att underlätta generationsväxlingen. En viktig del för att modellen ska bli framgångsrik är att regelverket för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning öppnas upp så att de som deltar i yrkesintroduktionsjobb kan erbjudas utbildning också inom ramen för denna. Det är också angeläget att insatserna utformas på ett sätt som gör administrationen enkel, och att stödet kring handledningen fungerar i företagens vardag. Detta kommer att underlätta för mindre företag att säkra sin kompetensförsörjning, som nya jobb för unga växer fram. Vi stöttar parternas inrättande av 10 000 nya yrkesintroduktionsjobb i kommuner och landsting, genom ett stöd som täcker hela lönekostnaden för arbete till avtalsenlig lön samt ett handledningsstöd, för de kommuner och landsting som med detta stöd anställer en ung människa som varit arbetslös . Fördelningen mellan arbete och utbildning följer överenskommelser mellan parterna. Vi stöttar parternas inrättande av 6 500 nya yrkesintroduktionsjobb i det privata näringslivet, på de områden där parterna kommit överens om yrkesintroduktionsavtal. Ett stöd om utgår för de företag som anställer en ung människa som varit arbetslös inom ramen för ett yrkesintroduktionsavtal. Av de långtidsarbetslösa unga bedöms ungefär en tiondel behöva ett särskilt anställningsstöd för att komma vidare. Detta stöd ska kunna användas i alla branscher även dem där yrkesintroduktionsavtal inte föreligger. I de branscher där parterna inte kommit överens om sådana avtal föreligger likafullt möjligheter för unga som har stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden att få in en fot. finns det särskilda anställningsstödet som är en kraftig subvention av lönekostnaden där långtidsarbetslösa ges en möjlighet att komma vidare. Vi föreslår nya platser inom det särskilda anställningsstödet. Vi inrättar 3 500 nya jobb med särskilt anställningsstöd som är tillgängliga inom alla avtalsområden. Särskilt anställningsstöd täcker av lönekostnaden. Därutöver utgår ett stöd till handledning för arbetsgivaren. Socialdemokraterna föreslår att fas 3 ska avskaffas. Människor ska ha riktiga jobb med egen försörjning eller utbilda sig för att kunna hitta det. Personer som trots stora insatser inte kan få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden ska ha möjlighet att få anställning med lönesubvention och avtalade villkor. Vi tror att det behöver genomföras en bred palett av insatser för att avskaffa fas 3. Insatser ska utformas med respekt för den enskilda människans möjligheter och förmåga. Samhället behöver kraftigt öka ambitionsnivån för att de som är placerade i fas 3 ska komma i arbete. För att avskaffa fas 3 och hitta nya vägar till sysselsättning och egen försörjning föreslår vi att följande satsningar genomförs: Jobb i näringslivet med särskilt anställningsstöd. Jobb i kommuner och landsting med ett förstärkt särskilt anställningsstöd. Studier för deltagare i fas 3 som saknar gymnasieexamen. Eftergymnasiala studier för deltagare i fas 3. I fas 3 hamnar de som i den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin står utan arbete. Majoriteten av deltagarna i fas 3 har varit arbetslösa . I fas 3 erbjuds i praktiken endast en åtgärd, nämligen sysselsättning hos en anordnare som Arbetsförmedlingen utser. Fas 3 har vuxit lavinartat . Kostnaderna för fas 3 är bara i ersättning till anordnarna. Arbetsförmedlingens egen internrevision har visat att så mycket som nästan hälften av deltagarna i fas 3 troligen utför ordinarie arbetsuppgifter, trots att de inte får betalt för sin insats. fas 3 har haft karaktären av ändstation på arbetsmarknaden, det har inte varit tillåtet att studera eller få stöd att starta eget, och väldigt få går vidare till arbete eller studier. Arbetsförmedlingen har i sin återrapportering till regeringen konstaterat att utströmningen från fas 3 är mycket låg, har lämnat fas 3 för arbete eller studier.8 har regeringen slentrianmässigt låtit placera långtidsarbetslösa i en åtgärd utan att kontrollera seriositet och kvalitet. beslutade på Socialdemokraternas initiativ, att inga nya anvisningar får göras till fas 3 förrän bristerna är åtgärdade och att regeringen skyndsamt skulle återkomma till och redovisa vilka insatser som vidtagits. Problemen med fas 3 är i korthet följande: Åtgärden ger betydande inlåsningseffekter eftersom individen i de flesta fall anvisas sysselsättning på heltid, vilket kraftigt begränsar möjligheten att effektivt söka reguljära jobb. finns det inget egentligt inget stöd i forskningen för att den artificiella sysselsättning som erbjuds ger andra, positiva individeffekter som uppväger inlåsningen. Åtgärden är därtill förhållandevis dyr, i synnerhet om man ser till de förväntade effekterna. Vårt alternativ till fas 3 Vi socialdemokrater vill säkerställa en fungerande arbetslinje också för personer som har varit arbetslösa . För oss är grundinställningen att alla människor behövs och att alla med rätt stöd och uppmuntran både vill och kan bidra både till sin egen försörjning och till samhällets utveckling genom ett aktivt deltagande i arbetslivet. För att möjliggöra detta behövs mycket mer av individuellt utformade insatser och stöd. Fas 3 bör avvecklas till förmån åtgärder som ger dokumenterad effekt. Vi föreslår i stället att den nuvarande artificiella sysselsättningen ersätts med subventionerade anställningar utan restriktioner vad avser de arbetsuppgifter som får utföras. Vi föreslår också att de som befinner sig i fas 3 ges möjlighet att studera med bibehållen ersättning. Vi ökar kraftfullt utbudet av åtgärder för dem som befinner sig i fas 3. De som inträder i en subventionerad anställning får i de allra flesta fall en kraftigt förbättrad månadsinkomst. Det är bra. ökar också kraven på deltagarna då de kommer att erbjudas riktiga jobb med alla de krav och regler som finns på en vanlig arbetsplats. För dem som erbjuds en studieplats kommer normala krav på studieresultat att ställas för fortsatt ekonomiskt stöd. Jobb i näringslivet med särskilt anställningsstöd Vi föreslår för det första att en tiondel av dem som väntas befinna sig i fas 3 beviljas ett särskilt anställningsstöd. Stödet till arbetsgivaren uppgår till av lönekostnaden. Lönen ska vara enligt kollektivavtal. Därtill ges ett ekonomiskt stöd för handledning med per dag. Anställningsstödet ges under maximalt . Jobb i kommuner och landsting med särskilt anställningsstöd Vi föreslår vidare att ungefär en femtedel av dem som befinner sig i fas 3 erbjuds ett jobb i kommuner och landsting där staten står för hela den avtalsenliga lönekostnaden. Vi inrättar för detta syfte jobb med anställningsstöd med 100 procents subvention i kommuner och landsting. Lönen ska vara enligt kollektivavtal. Några av dem som erbjuds sysselsättning inom ramen för fas 3 verkar inom den ideella sektorn. Både anordnare och deltagare kan vara tillfreds med den lösningen. För dem erbjuder vi föreningsjobb en 75-procentig anställning där staten står för den avtalsenliga lönekostnaden. Lönen ska vara enligt kollektivavtal. Studier för deltagare i fas 3 som saknar gymnasieexamen Det är sannolikt inte möjligt eller ens önskvärt att från dag ett erbjuda subventionerade anställningar till alla fas 3-deltagare. Enligt saknar av deltagarna i fas 3 gymnasieexamen, vilket påtagligt försvårar möjligheten att komma i reguljärt arbete. Enligt har antalet kortutbildade arbetslösa fördubblats och enligt aktuella prognoser kommer denna grupp att öka ytterligare under de kommande åren.9 Vi avsätter därför även medel för 8 000 utbildningsplatser inom yrkesvux och komvux, som vänder sig till dem som vill komma vidare från fas 3. Eftergymnasiala studier för deltagare i fas 3. Vi investerar i yrkeshögskola, högskola och universitet. De fas 3-deltagare som bedöms kunna komma vidare genom eftergymnasiala studier ges möjlighet att studera med bibehållen ersättning. Vi föreslår att Arbetsförmedlingen ges mer resurser för att bedriva intensifierad arbetsgivarorienterad förmedlingsverksamhet, i syfte att ge deltagare i fas 3 möjlighet att komma vidare på arbetsmarknaden. Utvärderingar av liknande insatser riktade mot långtidsarbetslösa visar på goda resultat. Vi föreslår att fas 3 avskaffas. I stället vill vi inrätta 10 000 nya jobb med särskilt anställningsstöd och särskilt anställningsstöd (100) i kommuner och landsting inrätta 5 500 nya föreningsjobb inrätta 5 000 nya platser inom intensifierad arbetsförmedling ge möjlighet till deltagare i fas 3 att komma vidare med bibehållen ersättning på 13 000 av de nya platserna inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkesvux, och högskola och universitet. Kostnaden för de offentliga finanserna att avskaffa fas 3 är . finns det ett rekryteringsgap på svensk arbetsmarknad. Arbetsgivarna hittar inte arbetskraft med rätt kompetens. Så mycket som vart femte rekryteringsförsök misslyckas. Vi vill utforma en satsning på bristyrken i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Huvuddelen av utbildningen förväntas ske inom ramen för den arbetsmarknadsutbildning som finns men vi vill därtill öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. På så sätt blir det möjligt att ta hela utbildningssystemet i anspråk för en större satsning på bristyrkesutbildning. Arbetsgivarnas efterfrågan på kompetens ska vara styrande för hur satsningen på bristyrkesutbildning utformas. Det är särskilt viktigt att även de mindre företagens behov tillgodoses. Vi vill också pröva nya modeller för arbetsplatsanknuten utbildning. Nya utbildningsplatser bör i delar utföras direkt på arbetsplatser där det råder brist på personal med rätt kompetens. Ett område där vi kan förutse växande arbetskraftsbrist är vård och omsorg. Med en åldrande befolkning ökar behovet av kvalificerad personal inom dessa sektorer. Därför bör delar av investeringen i bristyrken rikta sig mot detta område. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att få ett kvalificerat arbete. Vi investerar 2013 till sammantaget 5 500 nya platser inom bristyrkesutbildning. Generell välfärd stärker efterfrågan Den generella välfärden har varit en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är framgång. Generell välfärdspolitik handlar om mer än att bara korrigera orättvisor som skapats av det ekonomiska livet. Välfärdspolitik handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. Den generella välfärden är till sin natur omfattande. Skola, vård och omsorg har en central roll för fördelningen av möjligheter i livet. Avgörande delar i den generella välfärden är också socialförsäkringarna. Arbetslöshetsförsäkringen har en central roll för att bygga broar mellan de gamla och de nya jobben. Motsatsen till generell välfärd är en välfärd som vilar på idéer om grundtrygghet, välgörenhet och behovsprövning. försvagas den generella välfärden under trycket av den borgerliga politiken. Ett tydligt exempel är att resultaten i skolan sjunker. Ett annat är att arbetslöshetsförsäkringens skydd urholkas. När hålen i den offentliga välfärden växer väljer allt fler att komplettera den otillräckliga välfärden med privata välfärdslösningar. Detta är ett mindre effektivt sätt att organisera välfärden. Vi vill kraftigt förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Vi höjer taket i försäkringen till vilket motsvarar en månadslön på . Nivån ska vara . Arbetslöshetsavgiften att de som löper högst risk att bli arbetslösa tvingas betala högst avgift ska avskaffas. Sjukförsäkringen ska vara trygg och gemensamt finansierad. Vi vill därför genomföra reformer med högre tak och bättre ersättning. Rehabiliteringen måste förbättras. Barnbidraget är en central del av den generella välfärden. Barnbidraget bidrar till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Vi föreslår en höjning av barnbidraget med . I vårt budgetalternativ genomförs flera reformer för att stärka skolan, vården och omsorgen. Bland annat genomförs en omfattande satsning på att skapa mindre klasser i skolan. Tillgängligheten i vården ska öka. Pensionärernas villkor förbättras genom att vi tar steg för att minska klyftan mellan hur pensionärer och löntagare beskattas. För oss socialdemokrater är bostaden en viktig del av den generella välfärden. I vårt budgetalternativ genomför vi en miljardsatsning för att öka bostadsbyggandet. En central del i välfärden är också den gemensamma infrastrukturen. Alla människor har rätt till trygghet. Vi vill mobilisera mot brottsligheten och satsar särkskilt mot den organiserade brottsligheten. Alla har rätt till ett rikt kulturliv. Vi vill att fler ska få del av det svenska kulturarvet. Vi vill införa fri entré på statens museer. En starkare försäkring vid arbetslöshet En bra arbetslöshetsförsäkring bidrar till omställning i ekonomin, lägger grunden för ordning och reda på arbetsmarknaden och är en viktig beståndsdel i ett modernt välfärdssamhälle. En av de viktigaste förändringarna är att sänka avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen så att fler skaffar sig ett försäkringsskydd. Arbetslöshetsavgiften innebär att de som löper störst risk att bli arbetslösa får betala högst avgift. Tanken är att höga avgifter ska ge lägre löneökningar, vilket i sin tur väntas ge lägre arbetslöshet. Men denna skrivbordskonstruktion fungerar inte och får orimliga konsekvenser. Vi vill avskaffa arbetslöshetsavgiften. En generell försäkring där vi sprider riskerna är bättre. När regeringen införde arbetslöshetsavgiften chockhöjdes avgifterna för många a-kassor. En halv miljon människor trängdes ut ur försäkringen, som blivit för dyr och för dålig. Vi föreslår att arbetslöshetsavgiften tas bort helt. Vårt förslag innebär att avgiften sänks i de flesta a-kassor. Med gällande arbetslöshetsavgift får en kommunalarbetare sänkt avgift med , och en anställd inom hotell- och restaurang får avgiften sänkt med . Vi föreslår att arbetslöshetsavgiften avskaffas. Det försvagar de offentliga finanserna med 2013. För att fler ska få ett rimligt inkomstskydd vid arbetslöshet måste taket i arbetslöshetsförsäkringen höjas rejält. Vi föreslår nu att taket i a-kassan höjs från dagens till per dag. Det innebär att den maximala inkomst som berättigar till 80 procents ersättning höjs från till . Taket sänks med till per dag. Våra reformer betyder att t.ex. en metallarbetare med en lön på /månaden som blir arbetslös får från försäkringen, istället för att som få . Vi föreslår vidare att ersättningsnivån höjs till under hela ersättningsperioden. Sammantaget innebär dessa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen höjd ersättningsnivå och höjt tak att de offentliga finanserna försvagas med . En väl fungerande försäkring vid sjukdom Sjukförsäkringen bygger på den grundläggande principen att alla är med och bidrar till en gemensam försäkring och alla har samma rätt att få del av den när och om man behöver. Vi finansierar den gemensamt genom arbete och avgifter på lönen och alla kan lita på att den träder in när man behöver. Vi betalar när vi är friska och får tillbaka när vi är sjuka, vi betalar inte mer för att vi arbetar i yrken där risken är större att vi drabbas av sjukdom eller arbetsskada. Vi betalar in i förhållande till inkomst och får också tillbaka för att täcka upp för inkomstbortfall. När alla är med och delar på riskerna blir avgiften till försäkringen lägre än om var och en skulle klara sig själv. Men ett system där var och en löser sin egen försäkring skulle inte bara bli dyrt, en del människor skulle, på grund av funktionshinder eller sjukdom, inte kunna teckna en försäkring. Det gäller också personer som jobbar i vissa arbetsmiljöer eller i branscher med hög risk för skador, sjukdomar eller arbetslöshet. En förutsättning för att socialförsäkringarna ska vara hållbara är att arbetslinjen förstärks och upprätthålls. Alla som kan ska arbeta. Människor måste erbjudas ett stöd som är individuellt anpassat och som förmår öka förutsättningarna för den enskilde att återgå till arbete, i en eller annan form. En väl fungerande arbetslinje förutsätter inte bara insatser från den enskildes sida utan också från samhällets. Regeringen har förändrat sjukförsäkringen i grunden. Försämringarna är inte bara orättfärdiga eftersom de drabbar de mest utsatta, de äventyrar också själva tilltron till den gemensamma försäkringen. När löntagarna kan lita på att försäkringen träder in växer behovet av att teckna privata kompletterande försäkringar. På så sätt luckras det generella systemet upp. Vårt alternativ är en sjukförsäkring som både ger ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering som gör det möjligt för människor att återkomma i arbete. Vi vill att sjukförsäkringen ska ge ett reellt inkomstskydd så att de allra flesta verkligen får ut av sin inkomst i ersättning vid sjukdom. vill vi höja taket i sjukpenningen till 10 prisbasbelopp. I ett första steg vill vi höja taket till 8 prisbasbelopp 2013, vilket motsvarar en månadslön om . Vi vill också att ersättningen ska vara under hela sjukdomsperioden. Tillsammans med den avskaffade andra sjuklöneveckan och de ökade utgifterna för sjukpenning som följer av förstärkt a-kassa kostar förslagen inom sjukpenningen . Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, även om man har varit sjuk . Därför föreslår vi att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen tas bort. Rehabiliteringen måste förbättras och tillgången ökas så att människor verkligen får möjlighet att komma tillbaka till arbete. Tidsgränser i sjukförsäkringen bör ge människor rätt till insatser, inte innebära att sjuka personer kastas ut ur försäkringen. Sjuklöneansvaret har visat sig påverka företagens vilja att anställa. Inte minst gäller det personer med lång sjukdomshistoria. Därför föreslår vi att den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Förslaget kan också bidra till att arbetsmarknadens parter ökar sitt engagemang för att stödja sjukskrivna att komma tillbaka till arbete, till exempel genom omställningsavtal. Vi vill stärka sjukförsäkringen, med högre tak och bättre ersättning, samt ta bort den bortre tidsgränsen och stärka rehabiliteringen. Vi vill på samma sätt höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen. Kostnaden för de offentliga finanserna för dessa förslag är 2013. Investera i bättre arbetsmiljö Arbetsmiljön har försämrats på en rad områden både inom industrin och i tjänstesektorn. har regeringen kraftigt minskat resurser. Det har påverkat omfattningen på det viktiga tillsynsarbete som inspektörerna genomför på arbetsplatserna. Resultatet blir att ett företag kan räkna med ett besök högst . Det duger inte. Vi vill stärka med 2013. Barnbidraget har legat på samma nivå sedan den dåvarande socialdemokratiska regeringen höjde det . Barnbidraget är en av de bärande byggstenarna i vår familjepolitik och en viktig del av den generella välfärden. Barnbidraget ger föräldrar och barn ett välbehövligt ekonomiskt tillskott. Det är bra för alla. Inte minst för de barnfamiljer som har små ekonomiska marginaler, därav många ensamstående, betyder en höjning av barnbidraget mycket. Barnbidraget är ett effektivt sätt att motverka barnfattigdomen. Eftersom barnbidraget går till alla barn oavsett föräldrarnas inkomst bidrar det till en positiv fördelning utan att skapa negativa marginaleffekter.