ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub307 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i gymnasieskolan. Skolan ska vara en trygg miljö där eleverna både får stimulans och ett socialt utbyte. Närvaron av droger skadar tyvärr ofta den miljön och leder även elever från studier in i utanförskap. Användningen av droger bland unga är tyvärr något som förekommer allt för ofta. Det är också oroande att det har blivit vanligare i skolorna, och användandet kryper ner i åldrarna. Förstagångsanvändarna blir yngre och yngre. Tillgängligheten till droger har också ökat, och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Det är därför bra att regeringen gjort det möjligt för polisen att drogtesta ungdomar under 15 vid misstanke om missbruk genom en lag som trädde i kraft . Denna möjlighet borde utvidgas till gymnasieskolan då många ungdomar ofta vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Men oavsett omfattning är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från politiken. Droger för också med sig andra problem, och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev eller student, målsman och skolan, ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett liv bland droger och beroende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt. Detta skapar en skola fri från droger och ger elever en tidig möjlighet till hjälp och bättring.
mot · H002Ub309 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över högskolelagens regelverk i syfte att ge i rätt att utfärda examina. bedriver i (WMU) högre utbildning och forskning i maritima studier. drivs av FN och verksamheten grundar sig på ett avtal mellan den och den internationella sjöfartsorganisationen i , (). utexamineras cirka 200 studenter, främst på Mastersnivå, men även ett antal på forskarnivå. På grund av svenska högskolelagens regler om utfärdande av examina har det emellertid förekommit att studenter som utexaminerats från WMU mött svårigheter när deras examina granskats av nationella myndigheter i hemländerna. Eftersom WMU lyder under FN och inte erhållit rätt att utfärda examina av den , finns det alldeles för många exempel där studenter inte fått sina examina godkända av de egna myndigheterna och således inte kunnat bli befordrade. Detta är givetvis inte bra, vare sig för eller för som forskarnation. Eftersom i ett avtal godkänt borde även examinationsrätt ges till WMU.
mot · H002Ub311 · 2012-09-28 00:00:00 — Taket för inkomster för studiestöd och studielån tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att slopa taket för fribelopp i studiestödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att slopa inkomstprövningen för studielånet. De ekonomiska förutsättningarna för vuxna studerande är dels studiestöd, dels möjligheten till studielån. Utöver det finns möjligheter att arbeta parallellt men bara till en viss gräns. har drivit på för att taket för det man får tjäna, fribeloppet, har höjts och möjligheterna för studenterna har med det förbättrats. Men vi anser att det är en begränsning som i sin helhet ska bort eftersom det sänder fel signaler. En student som har studielån och en lön från extraarbete och som ligger på gränsen till fribeloppet får endast behålla av en inkomstökning efter skatt och minskade studielån. Avskaffas fribeloppet får studenten i stället behålla av en inkomsthöjning. Därför föreslår vi att taket i fribeloppet slopas så att inkomster inte ska påverka studiestödet. Vi föreslår också att prövningen för studielån slopas. Även detta för att uppmuntra istället för att motverka till arbete . Detta för att kopplingen till arbetslivet är värdefullt dels för att dryga ut inkomsterna , dels för att kontakter och yrkeslivserfarenhet ger bättre möjligheter att få jobb efter avslutade studier. Många ungdomar har kompetenser som på olika sätt efterfrågas och som går att kombinera med studierna. Att regelverket både begränsar och påverkar i vilken omfattning man arbetar är kontraproduktivt. Kritiken om att med för mycket jobb inte klara av studierna regleras redan genom att man blir återbetalningsskyldig om man inte fullgör studierna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Ub317 · 2012-09-24 00:00:00 — Bra kondition och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fysisk aktivitet i skolan. Konditionen är den enskilt viktigaste faktorn för en bättre hälsa. Man behöver inte vara expert för att förstå det starka sambandet mellan friska och hälsosamma människor å ena sidan och hög arbetskapacitet och låg sjukfrånvaro å andra sidan. Humankapitalet är viktigt både för att kunna producera konkurrensmässiga varor och för att minska de alltmer galopperande sjukvårdskostnaderna. () har gjort en beräkning som visar att av sjukvårdskostnaderna i är livsstilsrelaterade. Det innebär att de enkelt skulle kunna förebyggas med ett mer hälsosamt leverne. Prognosen är om vi inte omgående och radikalt ändrar vår nuvarande livsstil. Mer av fysisk aktivitet är därför det enklaste och billigaste receptet för att undvika en samhällsekonomisk katastrof . Vi vet också att bra kondition förbättrar inlärningsförmågan hos barn och ungdomar. Det höjer koncentrationsförmågan, sänker blodtrycket samt minskar risken för cancer och hjärt-kärlsjukdomar avsevärt. Dessutom kan forskare vid , påvisa genom en omfattande studie att träning hos yngre individer kan kopplas till minskad risk för svår depression senare i livet. Tonåren utgör en kritisk period i hjärnans utveckling då högre funktioner etableras och en utveckling av den sociala och emotionella förmågan sker. Därför fanns ett behov av större studier på yngre individer. Totalt omfattade undersökningen 1 117 292 psykiskt friska unga män. En sämre fysisk kondition , mätt som testresultat på träningscykel, var direkt kopplat till en ökad risk för allvarlig depression i vuxen ålder förklarade , forskare vid , som lett studien. Forskarnas slutsats är att skolan bör ge större utrymme för aktiv idrottsutövning och stimulera till vanor som bygger upp och underhåller den fysiska konditionen. Fysisk aktivitet tillsammans med en rökfri miljö är A och O för hälsan. Vår erfarenhet är dock att det fortfarande, trots upplysningskampanjer, endast är av den vuxna befolkningen och av barn och ungdomar mellan som, ur konditionssynpunkt, är tillräckligt fysiskt aktiva på sin fritid. Det är i barn- och ungdomsåren som goda vanor grundläggs. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det enda ställe där man når alla barn är i skolan. Därför måste skolan ge ökat utrymme för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för att skoltiden utnyttjas på ett bra sätt, men det är angeläget att staten också tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · H002Ub325 · 2012-09-24 00:00:00 — Utöka minsta antalet skoldagar i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka minsta antalet skoldagar eller garanterad undervisningstid inom . Alltför många elever och lärare uttrycker att arbetsmiljön i skolan är stressig. Vi ser att ett antal elever lämnar skolan utan att vara godkända i samtliga ämnen. Att utöka minsta antalet skoldagar/garanterad undervisningstid, borde kunna vara av stor betydelse för samtliga elever. Detta dels för att höja kunskapsnivån, dels för att minska den stress som många såväl elever som lärare upplever vad gäller att hinna med att uppnå kunskapsmålen. Alla elever har rätt till det stöd som krävs för att man ska ha förutsättningar att uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Att upptäcka elever med svårigheter tidigt är ett måste om vi ska kunna motverka utanförskapet och om vi menar allvar med att skolan ska vara likvärdig. En kunskapsskola är det bästa sättet att stärka den enskilde och förebygga utanförskap. Fler undervisningstimmar ger mer tid för inlärning. Just nu varierar antalet skoltimmar i olika kommuner, vilket betyder att skolplikten ser annorlunda ut beroende på var man bor. Timplanen för är fastställd i skollagen och är bindande på samma sätt som lagen i övrigt. I timplanen anges den minst garanterade undervisningstiden i varje ämne som huvudmannen totalt ska erbjuda . Närmare bestämmelser om hur undervisningstiden ska fördelas mellan årskurserna finns inte reglerat. Den lägsta garanterade undervisningstiden i uppgår enligt timplanen till . Ett läsår ska minst omfatta och som mest , vilket motsvarar . Ett genomsnittligt antal obligatoriska timmar 2009 visar som följer enligt pm från . 21 länder i EU Som framgår av ovan ökar antalet undervisningstimmar generellt med elevernas ålder/skolår, dock inte i . Den genomsnittliga intensiteten i i den obligatoriska skolan är klart lägre än genomsnittet i många europeiska länder. Därför anser jag att det även i bör gå att utöka elevernas garanterade undervisningstid i de senare skolåren i . I EU21 är bland annat länderna , , och representerade. I åldersgruppen skiljer det alltså eller mellan och de 21 länder man jämfört med i och ytterligare något mer i . Jag anser utifrån detta att regeringen bör undersöka möjligheten att utöka minsta antalet skoldagar/garanterad undervisningstid.
mot · H002Ub327 · 2012-09-07 00:00:00 — Utbildning i första hjälpen och hjärt- och lungräddning för personal på förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i första hjälpen och hjärt- och lungräddning för personal på förskola. är ungefär 470 000 barn, enligt uppgifter, inskrivna i den svenska förskolan. Personalen som finns på förskolan är ofta välutbildad, duktig och engagerad i sitt arbete. De vuxna som finns på förskolan har i olika former ett stort ansvar för de barn som finns i verksamheten. Då och då sker något mindre tillbud i någon lek eller på annat sätt, så att något barn gör sig illa. I de allra flesta fallen kan förskolans personal plåstra om det barn som skadat sig. , men lyckligtvis väldigt sällan, sker dock mycket allvarliga tillbud där livsuppehållande insatser krävs i form av hjärt- och lungräddning. Ansvaret för detta vilar på den personal som finns på förskolan. Kroppen hos ett barn är givetvis inte fullt utvecklad, är känsligare och tål inte samma påfrestningar som en vuxen persons kropp. Detta får också påverkan på hur hjärt- och lungräddning ska göras i en akut nödsituation. Hjärt- och lungräddning skiljer sig åt rent tekniskt mellan hur det ska göras på en vuxen person respektive på ett barn. finns inte någon obligatorisk kurs för personal på förskolan om hur hjärt- och lungräddning med inriktning på barn ska göras. Den kunskapen kan vara livsavgörande i en akut situation när en livsuppehållande insats behöver göras för att rädda ett litet barn. Med detta som bakgrund yrkar jag på att regeringen ser över möjligheterna att införa en obligatorisk kurs i hjärt- och lungräddning med inriktning mot barn för personal som arbetar inom förskolan.
mot · H002Ub328 · 2012-09-24 00:00:00 — It i svensk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it i svensk utbildnings alla delar. Välutbildad arbetskraft är en grundförutsättning för att företag ska lockas till och stanna i . Digitala färdigheter bör därför genomsyra hela det svenska utbildningssystemet. För att skoleleverna ska kunna förbereda sig för ett framgångsrikt yrkesliv krävs goda datorkunskaper. Men dessvärre halkar skolan efter i samhällets tekniska utveckling; datorerna i skolan är få och gamla. Det är av största vikt för landets unga och för konkurrenskraften att skolan utbildar framtidens arbetskraft väl. Både kunskap och pedagogik kan förbättras genom it i skolan. Datoranvändning och internet behöver därför bli en integrerad del av skolans arbete för både elever och lärare. Det är positivt att regeringen har skrivit in i läroplanerna att modern teknik ska användas i undervisningen men det behöver göras mer om som nation ska nå det uppsatta it-politiska målet om att vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ökad användning av it och internet i skolan kan öka elevernas kunskaper och kritiska tänkande. Det är viktigt inte minst för elever utan tillgång till dator hemma och för elever med svårigheter som kan få bättre hjälp genom inlärning via dator. Programvaror, andra moderna hjälpmedel och datorer bör utnyttjas mer för lärande och för att utveckla barns kunskap, t ex genom nya interaktiva sätt att lära ut. Den nya tekniken erbjuder möjligheter att ta hänsyn till flera olika sätt att lära sig . Studier från visar att med egna datorer i undervisningen för både lärare och elever så uppnår fler elever kunskapsmålen, motivationen för skolarbetet ökar, disciplinproblemen minskar och elever från studieovana hem gynnas särskilt. Dessutom menar lärarna att deras egna kunskaper utvecklas, att möjligheten att variera och individanpassa undervisningen ökar samt att utforskningen av nya ämnesområden förbättras. Genom att lärarna kan visa hur it kan användas inom olika områden och på olika sätt kan pedagogiken utvecklas. Men långt ifrån alla lärare i grund- och gymnasieskolan har tillgång till egen teknisk utrustning. Om lärarna hänvisas till en gemensam dator och om datorutrustningen i klassrummet är undermålig drabbar det lärarnas attityder till att använda och förbättra undervisningen genom it. Lärarnas it-kompetens behöver förstärkas och kontinuerligt uppdateras. Lärarna måste känna sig bekväma med it i undervisningen. En långsiktig plan för att integrera it i lärarnas vardag och kunnande behövs. Om vi menar allvar med kunskapsskolan så måste eleverna ges kunskaper och färdigheter för att förverkliga sina livsdrömmar senare i livet användning av ny teknik och internet måste därför ses som en avgörande del av skolans uppdrag. Mot denna bakgrund är det därför angeläget att överväga möjligheten att införa en nationell it-strategi för hela det svenska utbildningssystemet, för såväl lärare som elever/studenter. Det är en framtidsinvestering.
mot · H002Ub329 · 2012-09-28 00:00:00 — Inför nya kurser i utbildningar inom kreativa näringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av innehållet i de olika utbildningarna inom kreativa näringar och att man bör införa obligatoriska kurser som entreprenörskap, juridik, hur man driver företag och marknadsföring i dessa utbildningar. Runtom i landet arbetas det med att stimulera entreprenörskap och tillväxt inom de kreativa näringarna, dvs. inom turism-, restaurang-, musik- och spelbranschen m.fl. Detta görs för att främja att nya företag bildas och att existerande företag växer och blir framgångsrika. Inom t.ex. musikbranschen bedrivs verksamheter i form av aktiebolag, handelsbolag eller enskild firma. Många musiker och andra aktörer inom de kreativa näringarna har gått flera och långa utbildningar inom dessa branscher. har jag åkt runt i landet och träffat aktörer inom dansbandsbranschen. Under mina samtal med dem så har det framkommit önskemål, om att utbildningarna behöver kompletteras med kurser inom entreprenörskap, juridik, hur man driver företag och marknadsföring i t.ex. musikutbildningar på gymnasie- och högskolenivå, folkhögskolor m.fl. Dessa kurser saknas på många utbildningar gällande kreativa näringar. Detta behövs för att man ska kunna driva företag på ett bra och riktigt sätt och därigenom förstärka sin position på arbetsmarknaden. Därför föreslår jag att man överväger att en översyn av de olika utbildningarnas innehåll som rör de kreativa näringarna görs, med målet att införa kurser som entreprenörskap, juridik, hur man driver företag och marknadsföring som obligatoriska i dessa utbildningar.
mot · H002Ub331 · 2012-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärlingsutbildningar för undersköterskor. Landets landsting och kommuner har kraftiga problem i rekryteringen av vårdpersonal och långsiktigt står vården inför stora pensionsavgångar. Medelåldern är hög och antalet ungdomar som söker gymnasiets omvårdnadsprogram är för få, varvid det finns ett stort framtida rekryteringsbehov. Det visar sig dock ofta att många när de passerat får ett intresse att utbilda sig inom vård och omsorg. Många har då redan en annan gymnasiekompetens och har därför svårt att få en ny utbildning. Följden blir att vårdplatser måste dras in, att undersköterskorna måste jobba orimligt mycket och i längden äventyras både vårdens kvalitet och säkerhet. För att kunna klara behovet av ny personal inom vården föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att införa en lärlingsutbildning för undersköterskor. Detta skulle kunna leda till att vården får in fler äldre personal, som har arbetslivserfarenhet, men som kanske inte har någon möjlighet att sätta sig i skolbänken och genomföra en ny gymnasieutbildning. Detta skulle öka antalet undersköterskor och fylla en del av kompetensglappet som uppstår när fler går i pension än som söker gymnasiets omvårdnadsprogram för unga. Vi står inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn där många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket. Att införa lärlingsutbildningar skulle underlätta för fler att utbilda sig till undersköterskor och därmed öka kvaliteten inom vården. Därför bör regeringen se över möjligheten att införa lärlingsutbildningar för undersköterskor.
mot · H002Ub332 · 2012-09-21 00:00:00 — Insatser vid läs- och skrivsvårigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid läs- och skrivsvårigheter. Många barn och unga går igenom skolan med läs- och skrivsvårigheter; det handlar om flera elever i varje klass som har svårt att tillgodogöra sig undervisningen på bästa sätt. Det finns ibland uppfattningen att denna problematik endast är en social konstruktion och att om eleven bara anstränger sig mer kommer han eller hon läsa lika bra som sina kamrater. Vissa barn ges diagnosen adhd och lösningen skulle kunna vara mer struktur alternativt läkemedel. Det är dessutom viktigt att först undersöka om det finns medicinska orsaker som syn- eller hörselnedsättningar till inlärningsproblemen. Med rätt kunskaper och rätt insatser ska varje elev som har problem med att läsa och/eller skriva ha möjligheten att nå lika goda resultat som en elev utan denna problematik. Insatserna måste sättas in i så tidigt skede som möjlig för att skapa bästa förutsättningarna för eleverna. Det är viktigt att anpassa skolgången utifrån barnet eftersom det finns olika inlärningsstilar och olika pedagogiska teorier. Det är av högsta vikt att inte fastna i en teori utan se barnets behov i första rummet. Skolan är enligt skollagen skyldig att ge stöd till elever som har svårigheter i skolarbetet, oavsett om det finns en dyslexidiagnos eller inte: En elev skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanen eller som ett komplement till sådan utbildning (Grf 5 kap. 4 §) .Särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp eleven tillhör (Grf 5 kap. 5 §). Dock varierar denna hjälp väsentligt mellan olika skolor och ibland finns den inte alls. Kompensatoriska stödåtgärder i form av tekniska hjälpmedel kan användas, exempelvis läsplattor, inlästa läromedel och datorer. Vad som passar den enskilda individen, går inte att uttala sig om generellt. Det beror på behov, förutsättningar och situation. Men alla barn och unga måste få möjlighet att tillgodogöra sig sin skolgång. Inga barn ska känna oro, ovilja eller rädsla för att gå till skolan på grund av läs- och skrivsvårigheter. Det finns hjälp att få, och den har alla utsatta rätt till. Härmed önskas därför en översyn av de grundläggande förutsättningarna för barn med läs- och skrivsvårigheter.
mot · H002Ub333 · 2012-09-20 00:00:00 — Behovet av geriatrik i utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildning inom geriatrik. Den nordiska välfärdsmodellen står inför stora utmaningar. Vi har en åldrande befolkning som både ska ha sjukvård, ett säkert boende och ett gott omhändertagande. har en av världens äldsta befolkningar, och kommer en fjärdedel av oss att vara i pensionsåldern och antalet personer har fördubblats . En växande grupp i vårt samhälle är äldre personer med omfattande och sammansatta vård- och omsorgsbehov. Vi i vill att vården av de mest sjuka ska vara av bästa kvalitet! I dagens utbildning saknas mycket av det fokus som skulle behövas på geriatrik (det sjukliga åldrandet) och gerontologi (det friska åldrandet). Läkarutbildningen innehåller geriatrik, och specialistutbildningen av distriktsläkare, vilka ofta får ett stort ansvar för vården av äldre, kan helt sakna geriatrik. Detta gäller även sjuksköterskornas och undersköterskornas utbildningar. Kunskapen om de äldres ofta komplexa och sammansatta sjukdomsbild är således bristfällig. För att möta framtidens krav måste dessa kunskaper utvecklas och breddas. Ökad och mer spridd geriatrisk kompetens behövs såväl inom omsorgen som inom vården. Det handlar givetvis mycket om den biologiska sjukdomsbilden, men även den psykologiska, den sociala och den andliga. Att bli äldre i sig är ingen sjukdom, men innebär ändå en stor förändring i livsstil. Bristerna i geriatriska kunskaper får allvarliga konsekvenser för äldres hälsa och är dessutom samhällsekonomiskt kostsamt. Det finns tydliga exempel på att sjukvården för äldre inte håller måttet. En indikator på bristerna är överförskrivning av läkemedel. Forskning visar att en av tre akuta sjukhusinläggningar bland patienter beror på läkemedelsbiverkningar. I flera uppmärksammade fall har äldre blivit friska från en demens som egentligen var symtom på en övermedicinering. Det är inte acceptabelt. Vi vill att regeringen ska se över möjligheten att förstärka den geriatriska utbildningen inom alla vårdutbildningar. Särskilt viktigt är detta i läkarnas grundutbildning eftersom det tar tid för en utökad undervisning i läkarutbildningen att få reellt genomslag. Därför är en skyndsam förändring än mer påkallad.