ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub513 · 2012-09-25 00:00:00 — Anslag till högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över de kriterier som ligger till grund för anslag till högre utbildning. Enligt ligger snittåldern för en akademisk examen i , medan OECD-snittet ligger vid . Det betyder att svenska studenter träder in på arbetsmarknaden efter resten av den industrialiserade världen. Studier är oerhört viktigt, såväl för den egna karriären, för den personliga utvecklingen, som för samhället. Dock så kan det leda fel när jobb ratas till förmån för studier som konkret inte leder till en anställning, utan istället leder till hög skuldsättning och kortare arbetsliv. Problem uppstår när allt för många studerar kurser som inte direkt leder till ett arbete, utan det snarare är så att man fördriver tiden med studier medan man väntar på att komma in på den utbildning som man egentligen vill gå. Alternativt varvar man ströstudier med ströjobb för att man ännu inte bestämt sig för en karriär och därmed väljer att skjuta på besluten. Enligt SCB:s och Eurofutures beräkningar innebär denna fördröjning genom utbildningssystemet motsvarande nästan 70 000 helårssysselsatta i minskat arbetskraftsutbud. För statskassan innebär dessa 70 000 förlorade årsanställningar en förlust med (då är inte utebliven konsumtion och kostnad för Arbetsförmedlingen inräknade). finns det privatekonomiska konsekvenser av att skjuta upp inträdet på arbetsmarknaden genom att ta s.k. onödiga kurser. har beräknat att en civilingenjör som dröjer med att börja arbeta, för att istället studera, förlorar långt över miljonen kronor. En student som gått en rakare väg genom studieåren kan däremot ha sparat ihop till handpenningen till en lägenhet eller villa. Han eller hon har förmodligen hunnit etablera sig på arbetsmarknaden, vilket med all trovärdighet innebär fast anställning och slutligen att han eller hon har ett enklare livspussel. En del utbildningar ger jobb och hög lön medan andra tyvärr inte gör det. har förstahandssökningarna till utbildningar i humaniora och konst ökat med , medan ökningen för teknik och tillverkning stannat på , trots att , enligt SCB, av dem som studerade konst och humaniora vid högskola eller universitet ännu inte etablerat sig på en relevant arbetsmarknad. För tekniska utbildningar var det däremot som inte etablerat sig efter examen. I en globaliserad värld bör vi alla fråga oss hur ska vara konkurrenskraftigt. Med en för hög andel arbetslösa ungdomar står inför stora utmaningar framöver om vi inte betydligt bättre matchar utbildning och arbetsmarknad. För att uppmuntra till studier som konkret leder till egen försörjning genom anställning eller eget företagande bör anslagssystemen till högskolor och universitet vara så utformade att de väger in hur många studenter som faktiskt går till ett kvalificerat jobb eller företagande efter examen, istället för att basera anslagen på hur många studenter som är registrerade vid lärosätets utbildningar. i (M)
mot · H002XS32085 · 2012-09-24 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för läkare. Bristen på läkare inom den svenska sjukvården och då framförallt när det gäller distriktsläkare fortsätter att vara ett stort problem för landstingen och inte minst för patienterna. Kostnaderna för stafettläkare blir mycket höga för de landsting, som måste använda sig av dessa. är det många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering och problembilden tycks snarare öka än minska, framförallt i skogslän och områden långt från storstäder och universitetssjukhus. Tryggheten för en patient när det gäller att få träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas; det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Men alltför många patienter får träffa olika läkare vid varje besök på vårdcentralen, vilket är helt oacceptabelt. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå, när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Den arbetssituation som råder på våra vårdcentraler och sjukhus kan heller inte betraktas som tillfredsställande för den fast anställda läkarkåren. Totalt sett är frågan om bristen på läkare ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är en väg att gå, som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte långt att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in på utbildningen, eftersom platserna är för få. Alternativet blir att istället söka sig till läkarutbildning i något annat land. Detta sker då som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Detta förhållande visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare, vilket också skulle medföra att vi kan eliminera kostnaderna för stafettläkare och få en tillfredställande grundbemanning på våra vårdcentraler och sjukhus.
mot · H002XS32169 · 2012-09-28 00:00:00 — Hjärtstartare i offentliga miljöer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjärtstartare i miljöer där många människor vistas. Hjärtstartare har blivit allt vanligare på olika offentliga platser såsom gallerior och varuhus, samt på arbetsplatser. Lika självklart som att det ska finnas brandsläckare och brandfiltar i miljöer där många människor vistas, lika självklart borde det vara att ha hjärtstartare i dessa miljöer. Det skulle rädda många liv. Teknikutvecklingen har möjliggjort att det är lätt att hantera en hjärtstartare. Instruktioner som är lätta och tydliga att följa finns till varje väska med hjärtstartare. Tiotusentals människor reser med bussar. De är dagliga resenärer med kollektivtrafiken mellan arbetet och skolan, vilket ofta kan vara långa sträckor mellan två orter. Det är personer på nöjesresor, på väg att se en annan del av landet eller på väg utomlands. Det är inte ovanligt att en bussresenär råkar ut för en akut sjukdom. Situationen kan vara livshotande om det inte finns sjukvårdskunnig personal ombord och om det är en lång väg till närmaste samhälle. Därför borde alla bussar förses med första hjälpen-väskor och hjärtväskor så att man kan ge första hjälpen snabbt i bussen. Nya bussar skulle kunna ha första hjälpen-väskor och hjärtväskor som en del av standardutrustningen. Det är viktigt att se över möjligheterna att lagstifta om hjärtstartare i miljöer där flera människor vistas såsom varuhus, arbetsplatser, kollektivtrafik, och turistbussar med mera.
mot · H002XS9073 · 2012-09-28 00:00:00 — Konsumentrådgivning i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet.1 1 Yrkande 1 hänvisat till CU. års växande problem med internetbedrägerier, pyramidaffärer och andra exempel där oseriösa företag utnyttjar och lurar konsumenter understryker behovet av väl fungerande konsumentvägledning och tillsynsverksamhet. är den statliga myndighet som har i uppdrag att värna konsumenträtten. Men myndigheten har jobbat i motvind . I spåren av avregleringar, internethandel och bristande resurstillskott har konsumentskyddet försämrats. Uppgifterna för myndigheten är många och viktiga inte minst i då en mängd verksamheter och tjänster ska väljas av konsumenterna själva: val av teleoperatör, PPM-fonder, digital-tv-leverantör, elbolag osv. Listan kan göras lång på val som konsumenterna nu ställs inför och där kvalitet, pris och marknadsjämförelser inte alltid är enkla att ta fram för den enskilda konsumenten. har ingen rådgivning till enskilda konsumenter, utan den enskilda rådgivningen ska i stället kommunernas konsumentvägledare stå för. Det är upp till varje kommun att besluta om kommuninvånarna ska ha tillgång till en konsumentvägledare. Alldeles för många av 290 kommuner saknar konsumentvägledare kommuninvånarna står helt utan personlig rådgivning. Organisationen rapporterade att över 84 kommuner hade undermålig eller obefintlig konsumentrådgivning. Och av de kommuner som har konsumentrådgivning ser personalresurserna olika ut. Vissa har välutbildad personal med fast bemanning och väl fungerande stöd åt medborgarna. I andra kommuner har ständiga nerdragningar resulterat i försämrad kvalitet och bristande eller obefintliga resurser. Följden blir att många av landets invånare står helt eller delvis utan tillgång till konsumentvägledning. För att kunna påverka pris och kvalitet krävs kunskap om olika alternativ och om vilka rättigheter vi konsumenter har. Det kräver starka konsumentorganisationer och förbättrad konsumentvägledning. Genom att kommuner inte tillhandahåller konsumentupplysning i samma utsträckning har inte alla invånare i samma möjligheter och rättigheter att få konsumentskydd och rådgivning. Därför finns det anledning att se över behovet av ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet. Den statliga utredning som avlämnades tar steg i rätt riktning, men lämnar dessvärre ett relativt blygsamt förslag. För att säkerställa väl fungerande konsumentrådgivning i hela landet krävs ett tydligt statligt ansvarstagande, med en konsumentrådgivning som både är professionell, tillgänglig i hela landet och har möjligheter att arbeta förebyggande och rådgivande.
mot · H002XS9103 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenske journalisten och medborgaren som sitter fängslad i . Den svenske journalisten och medborgaren , född och tidigare bosatt i tillsammans med hustru och barn, greps i huvudstad . sitter fängslad utan rättegång och utan möjlighet till kontakt med vare sig sin familj eller omvärlden. Enligt är den ende svensken som betraktas som samvetsfånge. ska enligt rapporter vara i livet, även om mycket talar för att livet i fångenskap i har försvagat som tidigare torterats och varit i behov av att få sjukvård. Senast kom Reportrar utan gränser med en rapport om att tre eritreanska journalister som suttit fängslade i samma fängelse som dött. Den tysta diplomati som varit strategi i försöken att få till en frigivning av har inte fungerat. I pressade regeringen den eritreanska regimen aktivt för att få den att släppa två brittiska medborgare som satt fängslade. Den metod som den brittiska regeringen använde var att ta ifrån den eritreanska ambassadpersonalen dess fria rörlighet i landet och att förbjuda den dubbelbeskattning som eritreanska medborgare i andra länder utsätts för. Det innebar att de eritreaner som var i förbjöds att skicka pengar till , något som den eritreanska regimen är mycket beroende av. av aktiva påtryckningar släpptes de två britterna. måste intensifiera ansträngningarna för att få till en frigivning av , och då behövs ett starkare tryck med nya metoder. Den tysta diplomatin har visat sig inte fungera. och omvärldens protester till stöd för en frigivning av måste fortsätta. Att få tecken på att är vid liv är oerhört angeläget. Ambitionen måste vara att fortsätta arbetet tills är på fri fot. Arhe Hamednaca (S)
mot · H102C251 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett enhetligt gränsvärde för buller bör tillämpas. planerar att bygga fler bostäder. En växande befolkning och ett modernt och expansivt näringsliv får konsekvenser i form av behov av fler bostäder. är ett företag som behöver ett flygfält, därtill är flyget en viktig aktör för och näringsliv. Tyvärr har byggplanerna hamnat i stå eftersom och inte kommer överens om vilka bullernivåer som ska tillåtas. Om kommunen tillåter byggnation kan resultatet bli att förhindras i sin näringsutövning vilket inte är positivt för kommunen. allmänna råd anger att medelvärdet (FBN) inte bör överskridas. Försvarsrelaterad verksamhet omfattas ej. Detta tillämpas vid planering och bygglovsprövning av nya bostäder. allmänna råd anger att maximalvärdet inte bör överskridas. Försvarsrelaterad verksamhet omfattas. Detta tillämpas vid tillståndsprövningar enligt . Riktvärdena är vägledande vid bedömning av flygbuller och således inte rättsligt bindande, dock blir de bindande då de tillämpas av domstolar och myndigheter. allmänna råd är väl avvägda mot hälsoaspekter och andra samhällsintressen. Inga andra EU-länder använder sig av maximala riktvärden för bedömning av buller. Dessutom är redan råd stränga i ett internationellt perspektiv. Samordningen mellan verken är en avgörande fråga för frågor inte hamnar i stå. är snabba lösningar viktiga att få till. Domstolar tar endast ställning i enskilda fall och tidsaspekten blir oacceptabelt lång.
mot · H002A10 · 2012-10-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:177 om hur kan bedriva ett effektivare arbete mot diskriminering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka DO:s främjandefunktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt tillsynsansvar för DO. de gröna vill skapa ett öppet, jämlikt och jämställt samhälle med lika rättigheter för alla. Vår gröna vision är ett demokratiskt hållbart samhälle där alla får och kan vara olika. Vår övertygelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden och ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkligande. , , är en viktig aktör för att åstadkomma lika rättigheter och möjligheter för alla. delar rekommendation att DO bör arbeta strategiskt i syfte att nå resultat inom hela sitt verksamhetsområde. För att åstadkomma detta krävs en stark främjandefunktion, som i samband med sammanslagningen tyvärr blev i princip obefintlig. anser att främjande av jämställdhets- och mångfaldsarbete är av stor vikt för att förändra attityder och strukturer och för att förebygga diskriminering. vill därför ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar och återinrätta främjandefunktionen. Vi vill återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartläggningar . Vi vill också att planer för jämställda löner och jämställdhetsarbete ska upprättas på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare. DO:s ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste stärkas. anser att när ärendebalansen hos DO nu har minskat, bör myndigheten koncentrera sig på att driva diskrimineringsmål med väsentlig betydelse för rättspraxis. Detta bör göras för att påskynda utvecklingen mot diskrimineringslagens mål och intentioner, något som även ligger i linje med DO:s egen avsikt, enligt skrivelsen Bättre möjligheter att driva diskrimineringsmål (DO ärende LED 2012/54). Det är dock av yttersta vikt att andra aktörer har möjlighet att driva diskrimineringsmål för att fler individer som utsatts för diskriminering ska få upprättelse. föreslår i partimotionen Drömmen om (2012/13:A393) en mängd förslag för att underlätta för fler aktörer att driva diskrimineringsmål i domstol. De viktigaste åtgärderna är att stärka antidiskrimineringsbyråerna och att inrätta en processfond, ur vilken enskilda och föreningar kan söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Syftet med fonden skulle både vara att påskynda utvecklingen av rättspraxis inom diskrimineringsområdet och att ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd.
mot · H002A217 · 2012-10-02 00:00:00 — Införande av studentmedarbetare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga ett införande av studentmedarbetare i . Hoten mot ungdomar som vill komma ut på arbetsmarknaden är många. brottas med hög ungdomsarbetslöshet och det gör även . Höga ingångslöner och en stel arbetsmarknad är bidragande orsaker. Det största hindret är dock ofta bristen på arbetslivserfarenhet. En samlad jobbpolitik kräver insatser på olika områden, men för att komma åt problemen med bristande erfarenhet borde införa den danska modellen med studentmedarbetare. Inom praktiska ämnen är det självklart att diskutera praktik eller lärlingsutbildningar. Det borde vara lika självklart inom teoretiska ämnen. Ett relevant studentjobb, med anknytning till utbildningen, har självklart betydelse för ett framtida yrkesliv. får fler studenter möjligheten till extrajobb som ger ökat ekonomiskt utrymme. Det danska studentmedarbetarsystemet är inte en formell del av utbildningen. Det är snarare jobb som utannonseras och sökes som övriga tjänster på arbetsmarknaden. Avtalen är individuella, men har sin bas i närliggande kollektivavtal. Lönenivån är strax under en nyutexaminerad students ingångslön. En jurist kan exempelvis jobba inom en myndighet eller ett privat företag, statsvetare på organisationer, ingenjörer på konsultföretag och så vidare. Ungefär hälften av de danska studenterna har ett studierelevant arbete och har säkrat sitt första jobb innan studierna är avslutade. I är systemet uppskattat av alla. Frågar man arbetsgivar-, arbetstagar- och studentorganisationer är samtliga positiva. Systemet möjliggör också för företag att upptäcka kompetenser tidigare, som de ges ett bra tillfälle att visa upp sig som framtida arbetsgivare. Alliansen har återupprättat arbetets värde i . Det lönar sig mer att arbeta än vad det gjorde under den socialdemokratiska regeringen. Men arbetslinjen behöver fortsätta att utvecklas. Det danska systemet är ett intressant alternativ med fokus på akademiker. Tillsammans med en samlad jobbpolitik där det lönar sig att arbeta, anställa, starta och driva företag, bör regeringen även överväga att vidta åtgärder för att införa ett system med studentmedarbetare i .
mot · H002A226 · 2012-10-03 00:00:00 — Alla har rätt att få känna sig behövda tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällets ansvar för att underlätta frivilliginsatser. Det finns i huvudsak två skäl för en människa att arbeta. Ekonomin är den krassa. Det andra är att en människa behöver känna att han/hon behövs och gör skillnad. Detta andra skäl har i sig ett egenvärde, att ha rutiner, arbetsuppgifter och arbetskamrater. Det går inte att värdera i pengar men betyder oerhört mycket för den enskilde. I har vi arbetslösa, människor som hamnat i ett utanförskap av olika skäl och ett stort behov av arbetsuppgifter som inte blir gjorda. Inom föreningsvärlden, vården och skolan finns det exempelvis en mängd arbetsuppgifter som behöver göras men där det saknas personella resurser. Här kan man från samhällets sida påverka så att fler får en meningsfull sysselsättning, genom att förmedla dessa tjänster och hjälpa till med legitimation och försäkring. Vissa skolor har klassmormor eller klassmorfar, dvs. äldre som är med i skolan, ger barnen tid och kan hjälpa dem som inte hänger med. Erfarenheterna är goda. Barnen lär sig respektera äldre och de äldre kan ge barnen trygghet och praktisk hjälp. Fler äldre (vuxna) behövs alltså i skolan. Inom åldringsvården sitter många personer isolerade i sina hem eller i olika vårdboenden. Dessa behöver ha mera mänsklig kontakt än den som stressade vårdare hinner ge. Det kan handla om att komma ut en runda , dricka en kopp kaffe tillsammans med någon, att få hjälp med att läsa en tidning eller en bok, någon att prata med och mycket, mycket annat mänskligt. Det finns många som vill göra något för andra men inte hittar fram. Ett antal pensionärsorganisationer och frivilliggrupper har tagit lovvärda initiativ i denna anda, men detta skulle kunna utökas också av arbetslösa, med bibehållen a-kassa i väntan på ett riktigt jobb. Det kan hjälpa många människor under en övergångstid, minska arbetslösheten (utanförskapet) och ge många en bättre självkänsla samt inte minst göra tillvaron bättre för väldigt många människor.
mot · H002A227 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilka insatser som behövs för att öka jämställdheten i föräldraskapet. I grunden har mammor och pappor enligt svensk lag i princip samma förutsättningar i sitt föräldraskap. Båda har möjlighet att få vårdnaden om sitt barn, även om processen skiljer sig åt om det är en mamma eller en pappa som ska få vårdnaden. Båda har dessutom rätt att ta ut föräldradagar, även om rättigheten bara gäller för vårdnadshavare. Detta är två stora och avgörande förutsättningar som funnits , för att mammor och pappor ska ha samma förutsättningar i föräldraskapet. Ändå är det väldigt stora skillnader i det faktiska föräldraskapet. Mammor tar ut av föräldradagarna medan många pappor inte tar ut alls. av barnen som lever med en ensamstående förälder är folkbokförda tillsammans med mamman. I nio av tio domslut om ensam vårdnad är det mamman som får ensam vårdnad. Under dessa områden finns ytterligare siffror som redovisar stora skillnader mellan mammor och pappor i föräldraskapet. Det man kan utläsa av statistiken är att kvinnor fortfarande verkar ta en mycket stor del av ansvaret för barnen medan männen väljer hur stort ansvar de vill ta. Likaså att det verkar uppstå stora skillnader i samband med att föräldrarna separerar. Detta är med största sannolikhet delvis en konsekvens av en ojämlik attityd till föräldraskapet, vilket kanske kan förklara en del av de kraftiga skillnaderna som tidigare redovisats. För att komma åt de bakomliggande faktorerna till att det är så ojämställt mellan mammor och pappor som föräldrar, trots att förutsättningarna finns, måste vi få mer kunskap om vad de stora skillnaderna beror på. Därför vore det önskvärt att regeringen utreder vilka insatser som behövs för att öka jämställdheten i föräldraskapet.