mot · H002Kr320 · 2012-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund, fritid Våra förslag, sammanfattning6 En bra kulturpolitik skapar ett kreativt Sverige7 Kunskap och arbete bygger Sverige8 Alla ska ha tillgång till kultur9 Utan kulturskapare ingen kultur9 Kultur och folkbildning (anslagsförändringar)9 Anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete9 Ökat stöd till fria grupper samt ideella kultur- och musikarrangörer10 Anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål10 Insatser för läsfrämjande m.m11 Anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter11 Ökat stöd till bildkonstnärer (via anslag hos )12 Anslag 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön12 Fri entré på statliga museer13 Anslag 8:1 Centrala museer13 Anslag 10:1 Digitalisering av biografer på mindre orter13 Motverka främlingsfientlighet och rasism investera i ungdomarna14 Anslag 12:2 Bidrag ungdomsverksamhet14 Utökad satsning på folkhögskolorna15 Anslag 14:2 Bidrag till folkbildningen15 Access - Bevara, vårda, tillgängliggöra!16 Kultur och folkbildning (övriga förslag)17 En politik för ett jämställt kulturliv17 Hälften av alla barn saknar skolbibliotek trots lagstiftning21 Det rullande och flygande kulturarvet vem tar ansvar?22 Kulturmiljöer till minne av kända svenskar25 Skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer26 Kulturella och kreativa näringar26 Digitalisering av public service-företagens arkiv28 Alla ska kunna se stora idrottsevenemang i fria kanaler inrätta en evenemangslista29 Idrotten en del av välfärden nej till höjda avgifter30 Elitidrottares möjlighet att kombinera idrott och studier31 Lika villkor för pojkar och flickor inom idrotten32 Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer32 Framtiden för Svenska Spel33 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. bemyndigar regeringen att för anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned Kulturarvslyftet och införa ett nytt Accessprojekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta föreningsjobb.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen bör samarbeta med folkhögskolor när det gäller rekrytering av studerande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en politik för ett jämställt kulturliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av kultur- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av Skapande skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolbibliotek.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för det rullande och flygande kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om scenkonstpensionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kulturinstitutioner som har statligt stöd ska ha en skyldighet att följa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa hur efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt information om enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturmiljöer till minne av kända svenskar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturella och kreativa näringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om , kulturhuvudstad 2014. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om digitalisering av public service-företagens arkiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa förhandsprövningen av vissa nya tjänster inom public service-företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en evenemangslista.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter inom idrottsrörelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa möjligheter för elitidrottare att kombinera idrott och studier.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge flickor och pojkar lika möjligheter att utöva idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa anmälningsplikt för dömda huliganer på matchdagar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av den svenska spelpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om licensierade internetspel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för ATG. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtiden för folkrörelserna när det gäller spelfrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en spelmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag i fråga om spelmissbruk och om myndighetens finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spelautomater. 1 Yrkande 6 hänvisat till AU. 2 Yrkandena 12, 27, 33 och 34 hänvisade till UbU. 3 Yrkande 24 hänvisat till SkU. 4 Yrkande 30 hänvisat till KU. 5 Yrkande 37 hänvisat till JuU. Anslag (tkr) 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Ökat stöd till internationalisering och mångfald 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Stöd till fria grupper, Stöd till ideella kultur- och musikarrangörer, 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förstärkta insatser för läsfrämjande åtgärder m.m. 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ökat stöd till bildkonstnärer, ökning av anslaget hos för inköp av offentlig konst, Fri entré på statliga museer, Digitalisering av biografer på mindre orter, Motverka främlingsfientlighet och rasism investera i ungdomarna, att fördelas av , 1 000 nya utbildningsplatser (helår) inom folkhögskolan inom ramen för Utbildningskontraktet, Jobbskapande projekt inom kulturområdet Access, anställningar inom kulturområdet Våra förslag, sammanfattning Den socialdemokratiska budgeten på kulturområdet präglas av att vi vill skapa fler jobb, öka tillgängligheten till kultur och öka insatserna för folkbildning och utbildning. Det gör vi genom en stark budget och vi satsar mer än regeringen inom utgiftsområdet. Insatser som leder till jobb. att Kulturarvslyftet läggs ner och att man istället satsar på det som beprövat fungerar Access-jobb inom kulturområdet (+122 miljoner kronor) en ökad satsning på ideella arrangörer som skapar arbetstillfällen (+12,) en ökad satsning på fria grupper kulturarbetare som kan utveckla sin verksamhet (+12,) en ökad satsning på internationalisering, t.ex. gästspel i utlandet (+10 miljoner kronor) att anslaget hos för inköp av offentlig konst ökas vilket ger jobb till konstnärer (+10 miljoner kronor) Vi vill öka tillgängligheten till kultur och föreslår Satsa på läsning, läsfrämjande, forma en nationell biblioteksstrategi och politik, se till att lagen om skolbibliotek efterlevs (+10 miljoner kronor) digitalisering av biografer på små orter (+10 miljoner kronor) fri entré på statliga museer (+80 miljoner kronor) Vi investerar i folkbildning och utbildning och föreslår 1 000 nya (utöver de 1 000 som regeringen föreslår) helårsutbildningsplatser inom folkhögskolan inom ramen för Utbildningskontraktet (+60 miljoner kronor) En ökning av insatserna för att motverka främlingsfientlighet och rasism (+ ). En bra kulturpolitik skapar ett kreativt Vi vill ha ett kreativt med ett kulturliv som underhåller, ifrågasätter och ställer saker på sin spets. Kultur känner inga gränser. Kultur i alla dess former hjälper oss att vidga perspektiven, få nya tankar och nya idéer. Kultur i alla dess former måste alltid ges utrymme att utvecklas annars dör den. Vi påverkas alla av kulturen och massmedierna i det samhälle vi lever i. Men vi kan också själva påverka dem. Därför är ett levande kulturliv och en mångfald av röster i den offentliga debatten livsviktigt för ett modernt och dynamiskt demokratiskt samhälle. Den socialdemokratiska kulturpolitiken tar sin utgångspunkt i vår absoluta tilltro till att alla människor ska ha rätt att ta del av kultur och utöva kultur. Genom en prioritering av barn och unga och en satsning på integration, folkbildning och jämställdhet kan kulturen spridas till fler. Aldrig förr har kultur och media spelat en större roll i människors liv . Att läsa en bok, höra en ny låt, lyssna på ett radioprogram eller se sina barn spela ett instrument eller uppträda i en teaterpjäs kan stimulera till glädje och njutning, men också provocera och engagera. Kultur och media är viktiga därför att de kan förmedla något vackert, spännande eller känslosamt. Kultur och media är viktiga därför att de kan kanalisera protester mot orättvisor, utgöra en arena för samtal och debatt eller granska och ifrågasätta makthavare och rådande strukturer. Kultur och media är viktiga därför att de skapar möjligheter för oss att formulera drömmar, ge uttryck för känslor och skapa identitet. Kultur och media kan hjälpa oss att upptäcka nya idéer och perspektiv, ge inspiration, vägledning och inte minst värderingar. Om jobben är det som skapar ekonomisk självständighet och tillväxt, och välfärd är det som gör att vi alla kan färdas väl genom livets upp- och nedgångar, så är kultur det vi fyller livet med, som ger det innebörd, och som hjälper oss att förstå både oss själva, andra och det samhälle vi lever i. Den som påstår att det är oviktigt ser inte möjligheterna och behoven i ett modernt och progressivt samhälle. Att skapa förutsättningar för kulturen att blomstra är att skapa förutsättningar för ett levande demokratiskt samhälle. Att ge utrymme för konstnärer, men också amatörer, att uttrycka sig konstnärligt är berikande för ett kreativt samhälle. behöver mer, inte mindre, kreativitet för att lösa alla de komplicerade samhällsproblem vi står inför. Under den borgerliga regeringen har kulturen hamnat i skymundan. Regeringens kulturpolitik har präglats av passivitet, låg prioritet och få nya idéer eller visioner. Kulturskaparnas villkor har försämrats kraftigt. Den fria entrén på museerna har avskaffats. Vi vill inte ha en kultur- och mediepolitik som präglas av bristande intresse, resurser och visioner. Det skapar ett tråkigare och mindre utvecklande samhälle med mindre kreativitet, färre röster i det offentliga samtalet och minskad tillgänglighet för alla som vill njuta och inspireras av kultur och media. En borgerlig kultur- och mediepolitik innebär mer makt åt kommersiella intressen. Det begränsar och reducerar kulturen och media till enbart det som är ekonomiskt lönsamt. Med en borgerlig kultur- och mediepolitik får vi tyvärr mera enfald istället för mångfald. Vi vill släppa loss kraften i kulturen. Vi vill stärka och utveckla den kreativitet och sprängkraft och de möjligheter att berika livet som finns i svenskt kulturliv. Vår vision är att med hjälp av kulturens och medias kraft skapa världens mest kreativa land. Det är viktigt därför att kultur och media har ett värde i sig som fria och oberoende krafter. Men det är också viktigt för att många av framtidens jobb finns inom kulturen och de kreativa näringarna där utvecklingen går snabbt och nya idéer föds och sprider sig till andra delar i näringslivet. Kunskap och arbete bygger Vi socialdemokrater vill satsa på jobb och utbildning. För att stå starka måste vi i konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Vi vill utöka antalet folkhögskoleplatser för de unga som är arbetslösa och utan gymnasiekompetens, utöver vad regeringen föreslår. Den fria och frivilliga folkbildningen är en verksamhet som ska värnas. Vi socialdemokrater vill driva en framåtsyftande folkbildningspolitik som tar avstamp i dagens mångfaldssamhälle. Kultur och kreativitet är viktigt för utveckling av ett kreativt näringsliv och kultur visar ofta goda resultat avseende att skapa tillväxt. Digitalbioövergången är ett bra exempel på en viktig tillväxtfaktor som även har kulturella förtecken. Den digitala biografen är inte bara en lokal där man visar film utan ett digitalt hus med möjlighet till andra verksamheter som t.ex. liveopera och liveteater samt interaktiva konferenser. Vi föreslår nu en fortsatt digitalisering, där vi prioriterar biografer på mindre orter. Vi satsar också på ett ökat stöd till fria grupper, konstnärer, ideella kulturarrangörer och internationalisering. Alla ska ha tillgång till kultur Tillgången till kultur ska inte göras beroende av enskildas betalningsförmåga. En viktig tillgänglighetsfråga är fri entré på våra statliga museer. Vi vill skapa ett samhälle där alla får plats och har tillgång till våra samhälleliga kulturinstitutioner, där alla barn får möjlighet att delta i kultur- och verksamhet, spela instrument, dansa, delta i en teatergrupp, rita och måla, utan att begränsade ekonomiska resurser avgör. Vi vill återinföra fri entré på de statliga museerna och ge alla tillgång till vårt gemensamma kulturarv. Vi satsar på ett Läslyft och fokuserar på läsandet som en demokratisk rättighet. Utan kulturskapare ingen kultur Utan kulturskaparna ingen kultur utan konstnärer ingen konst. Därför är det av samhälleligt intresse att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke. Politiken måste ta hänsyn till kulturskaparnas villkor. En socialdemokratisk kulturpolitik vill göra det enklare för dem att leva på sitt arbete. Men kulturen behöver samhälleligt stöd och vi satsar på att stärka kulturskaparna genom ökat stöd till fria grupper, konstnärer och ideella kulturarrangörer. Dessa satsningar skapar förutsättningar för kultur i hela landet. Kultur och folkbildning (anslagsförändringar) Anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Kulturutbyte och internationalisering gör att öppnar sig mot omvärlden. Inom kulturlivet tror vi att det är mycket viktigt att öka graden av internationalisering, och att stödja internationellt kulturellt utbyte både möjligheterna för svensk kultur att möta ny publik i andra länder och för svensk publik att ta del av andra länders framstående och nyskapande kultur. Kulturlivets internationalisering utvecklas allt mer. Ekonomiska resurser till internationella samarbetsprojekt och stöd till turnéer, gästspel och utställningar är avgörande för att öka internationaliseringen av det svenska kulturlivet. Behoven av medel för internationellt kulturutbyte och samarbete ökar stadigt. Det är särskilt angeläget att stödet till det fria kulturlivets utbyte förstärks. Det är också viktigt att peka på behovet av ökade möjligheter till nationell finansiering av EU-projekt inom kulturområdet. Med ytterligare resurser möjliggörs att kulturlivet utvecklar kontaktnät, utbud och arbetsmarknad och till att det internationella och interkulturella perspektivet ökar i alla delar av kulturlivet. Det är viktigt att vi har möjlighet att ta emot gästspel men också att svensk kultur och svenska kulturskapare får möjlighet att komma ut i världen. Vi vill uppdra åt att i sitt arbete med att öka internationaliseringen stötta och prioritera kulturföreningar, fria grupper, institutioner och andra initiativ som långsiktigt arbetar med att öka mångfalden genom internationalisering i olika former. Vi föreslår en höjning av anslaget 1:2 med . Ökat stöd till fria grupper samt ideella kultur- och musikarrangörer Anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Arbetslösheten är hög, den nuvarande regeringen har misslyckats med sin jobbpolitik. Arbetslösheten bland kulturarbetare är högre än i många andra grupper och många kulturarbetare lämnar kulturarbetsmarknaden. Det är ett enormt slöseri med kraft, energi och talang. behöver mer kreativitet, inte mindre. Det är viktigt att kulturlivet i hela kan leva och utvecklas. Kulturen utgör en omistlig del i samhällsbygget och är en avgörande lokaliserings- och tillväxtfaktor. Det är också viktigt att det utöver de offentliga kulturinstitutionerna finns ett fritt och självständigt kulturliv. De ideella arrangörerna utgör ofta motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Därför vill vi öka stödet till arrangörerna med . För denna utökning av arrangörsstödet vill vi att prioriterar arrangörsföreningar som arbetar med att presentera folkmusik, både svensk folkmusik och folkmusik med rötter i andra kulturer, konstmusik med rötter i andra kulturer än den västerländska samt jazzmusik. Utveckling och utökning av stödet till de fria grupperna är viktigt, då det ger en stark och viktig signal till kulturskaparna att de fritt och självständigt har möjlighet att utveckla sin konstform. Därför föreslår vi en höjning av anslaget till de fria grupperna med . Totalt föreslår vi en höjning av anslaget 2:2 med . Insatser för läsfrämjande m.m Anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Vi socialdemokrater har alltid hävdat litteraturen och läsandet som en bildningsväg att särskilt värna om. Det är med oro vi ser att läsandet och bibliotekslånen minskar. Vi har en bibliotekslag som garanterar en miniminivå av biblioteksverksamhet i varje kommun, men vi ser att bibliotekens resurser minskar mindre pengar till bokinköp och färre personal. Folkbiblioteken är kommunernas ansvar och vi vet att det i kärva tider är svårt att hävda kulturverksamhet i kommunerna. Vi vill poängtera vikten av att alla har tillgång till bibliotek och avgiftsfria lån. Det är också viktigt att prioritera läsfrämjande insatser, särskilt för läsovana grupper. Bokläsningen minskar i den vuxna befolkningen, både om man mäter hur många som läser en vanlig dag och hur man lägger på bokläsning. Även läsningen bland barn och unga minskar. Klyftorna mellan olika grupper är stora. Män och personer med kortare utbildning läser mindre än kvinnor och högutbildade. Hur mycket barnen läser påverkas i hög grad av kön, socioekonomiska faktorer och föräldrarnas utbildningsnivå. Forskningen visar att lusten att läsa är viktig för läsförmågan. För barnens del är föräldrarnas inställning till läsning och högläsning betydelsefull. Men svenska barn får allt sämre tillgång till böcker i hemmen och har allt färre läsande förebilder. Undersökningar visar att antalet barn som läser mycket och som tycker att det är roligt att läsa minskar. De svenska elevernas läsning har enligt PISA-undersökningarna blivit sämre och sjunkit från en hög till en genomsnittlig nivå i . menar att de försämrade läsresultaten kan bero på att gruppen barn som läser mycket och med stort intresse minskar och att färre barn får uppleva att ha böcker och läsande människor i sin närmiljö. Bibliotekens uppgift är att stimulera just läslusten och de utgör på så sätt ett oumbärligt komplement till skolans lästräning. Vid bibliotekens bokprat, deckarklubbar eller killkvällar träffar barnen bibliotekarier med utbildning och professionell erfarenhet av att locka till läsning. Barnen möts där de är och de uppmuntras att utveckla sin egen läsning. Alla barn oavsett kön, bostadsort eller familjeförhållanden ges tillgång till böcker och får möta läsande vuxna. Arbetsplatsbibliotek, vägkrogsbibliotek och riktade projekt i samarbete med folkbildningen eller fackföreningsrörelsen är exempel på hur bibliotek kan arbeta med att sprida litteratur och läsning till vuxna. Vi tror att det är viktigt att i detta arbete involvera folkrörelserna: fackföreningarna, idrottsrörelsen och det ideella föreningslivet. Det är viktigt att ta tillvara de bra projekt som gjorts inom detta område. Ett projekt att särskilt lyfta fram är Läs för mig, pappa. Det kombinerar flera saker: dels visar det på betydelsen av den goda förebilden pappor från läsovana miljöer som läser för sina söner och döttrar, dels visar det generellt på betydelsen av den goda förebild det är för barn att deras föräldrar läser, oavsett om det är mammor eller pappor som läser, och oavsett om det är för söner eller döttrar som föräldrarna läser. Vi vet att satsningar på biblioteken, på fler böcker och på ett personligt möte spelar roll. Det lånas och läses helt enkelt fler böcker om ges resurser att göra det man är bäst på. Regeringen har tagit vissa initiativ för att uppmärksamma frågan men när läsförståelsen faller så kraftigt räcker det inte med en läsambassadör. Vi föreslår att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande, alla krafter måste samlas för att genomföra ett Läslyft för . Handlingsplanen ska samordnas av en nationell biblioteksmyndighet. Satsningen ska inbegripa såväl barn som vuxna. För att öka utväxlingen på de insatser som görs, bör det tas initiativ för att se hur man ska kunna samla och tillgängliggöra forskningen kring såväl barns som vuxnas läsande. Det är viktigt att den ansvariga myndigheten har tät kontakt med länsbiblioteken, följer de olika läsfrämjande satsningarna och samverkar med offentliga aktörer och folkrörelseaktörer kring metodutveckling m.m. Den nationella biblioteksmyndigheten bör få ett uppdrag att ta fram en strategi för samverkan mellan offentliga och föreningsdrivna bibliotek, exempelvis arbetsplats- och tvättstugebibliotek. Vi ser gärna en situation där offentliga institutioner stödjer de ideella krafterna och att man hittar fungerande samverkansformer kring utbildning, bokinköp och erfarenhetsutbyte. Inte minst viktigt är det att hitta stabila finansieringsformer för lyckade projekt. I en satsning på läsning och litteratur är det viktigt att involvera de svenska folkrörelserna och studieförbunden.