mot · H002Fö245 · 2012-10-04 00:00:00 — Försvar och samhällets krisberedskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagande i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper samt lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta i dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska motsätta sig riktlinjer och regelverk inom EU som kan leda till att möjligheter att vidmakthålla en inhemsk försvarsindustri begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör undersöka möjligheten att fördjupa det nordiska militära samarbetet i linje med Stoltenbergrapportens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela den svenska militära insatsen inom ISAF i ska dras tillbaka under 2013.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta en paus med internationellt militärt bistånd (fredsfrämjande internationella insatser) tills försvaret av är återbyggt, enda undantag är Operation där vi ska bistå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör visa hur objektramar återinförts i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör delas i sex militärområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelserna efter yttrande av Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ärenden av civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommunerna efter yttrande av Nationella Skyddsstyrkorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel och om att en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel sedan kan använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän får bo kvar på logementen till en låg hyra även efter provanställningstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän ska slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän som bor på logement ska ha tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän får subventionerade hemresor . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antagningsprovning för värnplikt ska göras av 10 000 utgallrade lämplighetsbedömda unga män och kvinnor . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning inom GMU av cirka 3 500 värnpliktsuttagna soldater . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning efter GMU av cirka 2 300 soldater för krigsplacering successivt i sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införandet av värnplikten och krigsbrigader innebär endast naturlig pensionering för eventuellt övertaliga högre officerare, att befintliga GSS-T överförs till värnplikt och att GSS-K kvarstår för kontinuerliga tjänster på brigaderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska söka krigsplacera 5 000 äldre värnpliktiga som har tillräckligt färska kunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompromissalternativet värnpliktsutbildning av 1 000 soldater för krigsplacering på vakanser i befintliga manöverbataljoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Militärkommando ska återuppsättas 2013. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledningscentraler och andra för fienden högvärdiga mål ska finnas i bergrum eller på annat sätt skyddas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Swedec ska fortsätta att vara en egen organisationsenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilda beredskapspolisen bör återuppsättas som en del av men i statens budgetområde 6.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Marinbas bör sättas upp 2015 och Marinbas , Marindetachement och Marindetachement 2016. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör sättas upp 2015 för att stärka luftförsvaret av huvudstaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda reservkraftnät. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara minnesdag för svenska veteraner med syftet att veteranerna och deras anhöriga inte ska tvingas att ta ut en semesterdag för sitt deltagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras tre veckors KFÖ med hel mekaniserad brigad, varvid värnpliktiga och GSS-T kallas in. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras tre veckors KFÖ med hel kustartilleribrigad, varvid värnpliktiga och GSS-T kallas in. 1 Yrkande 4 hänvisat till UU. 2 Yrkande 12 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 24 hänvisat till JuU. Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: Upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta. Söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal. Med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring. Äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst 50 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Detta är en större kredit än regeringen föreslår, men syftar till att försvaret ska växa och då krävs det mer resurser vid en mobilisering. Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter; inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri militärt stark fredsbevarande nation. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. När återfått ett existensförsvar är det rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsskapande och fredsbevarande insatser med FN-mandat bakom. Det är en balanserad inställning långt från både å ena sidan isolationism och å andra sidan förlorad självständighet. Regeringens försvarspolitiska inriktning anser vi däremot är obalanserad eftersom den konvergerar mot att enbart ska ställa betalda truppenheter till förfogande för Nato och EU. försvar börjar i och inte i eller . Försvarsmakten ska inte delta i Nordic Battlegroup eller på annat sätt ingå i en militarisering av EU. I partnerskap med Nato bör det finnas konkreta planer för såväl vilket bistånd skall lämna vid angrepp mot ett eller flera Natoländer som lika konkreta planer över den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato måste äga en militär kapacitet som är avsevärt mer utvecklad än den nuvarande. ska inte heller utlova ensidiga solidaritetsgarantier. Ett starkt luft- och kustförsvar på är inte bara en svensk angelägenhet utan även en baltisk angelägenhet eftersom den ryska dominansen minskar i . Natostandard för nya materielsystem är givet för exporterande försvarsindustrier, och däri finns ingen nackdel för . Däremot behöver inte alla äldre befintliga materielsystem Natoanpassas. Försvarsmakten ska ha eget krypto för egen strid men ska kunna verka inom Natokrypto med det som tilldelas oss vid gemensamma operationer. anser att fredsbevarande och fredsskapande insatser kan vara viktiga för att stoppa och förhindra mänskliga katastrofer. Militära aktioner i främmande land är alltid en svår rättslig fråga. Därtill har ofta parter i de konflikter vi ska motverka olika verklighets- och historiesyn, vilket ställer krav på grundlig analys innan beslut om insats tas. En förutsättning bör vara att insatserna sker med FN-mandat. En paus i de internationella insatserna bör göras för att frigöra medel till återskapande av ett existensförsvar. bör utlandsinsatserna avvecklas med undantag av Operation som kvarstår vid behov. När har sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader 2023 bör de internationella insatserna återtas och då bör första bataljonerna ur brigaderna roteras till internationell beredskap i turordning. Den internationella tjänstgöringen ska vara frivillig. Kvinnor i internationell tjänst är viktiga för det gränssnitt där vi utbyter kunskap med befolkningar där samhällena är ålderdomliga. Samverkan mellan militära och civila insatser utgör ofta en nödvändighet för permanenta framgångar. Utlandsstyrkan ska ha mindre budgetmedel att använda till nytta för lokalbefolkning i de områden där vi bevarar och skapar fred för att visa att våra soldater är vänner och därigenom skydda våra soldater och gynna dialogen med det lokala civila samhället. När utsattes för terrorism förklarade amerikanerna krig mot terrorismen och tog sig rätten att anfalla och . Utsatt för upprepad svårt drabbande terrorism kan säkert alla länder välja att försvara sig globalt. bör dock inte utan utomordentligt starka skäl medverka i den typen av krigföring. Vi motsätter oss även att aktivt tar ställning på en sida i regelrätta inbördeskrig där alla parter saknar civiliserade mål. Vår utgångspunkt är att den svenska hjälpen i drabbade områden huvudsakligen ska vara humanitär eller fredsbevarande. När Nato väljer strategi i de insatser de leder har vi ingen påverkan. Natoledda fredsinsatser har ofta tveksam motivering, och inte sällan misslyckas relationerna med den civila befolkningen. Svenska armén har gjort ett utmärkt arbete i genom att ställa trupp i Mazar e-Sharif, som del av ISAF-operationen. Svenska armén har fördömligt och med egna förluster stött afghanska nationella armén () och afghanska polisen (ANP) samt tillfört rådgivare () i . Det mot talibaner har förts med syftet att hjälpa landets befolkning och att skapa demokrati. Oavsett hur stark insats svenska armén och övriga ISAF har gjort måste effekten av närvaron bedömas. bedömer att en bortre gräns för det svenska engagemanget i måste sättas . Det hänger nu på folken i att själva ta hand om sin säkerhet. Kfor avvecklas nu och insatsen kan summeras. bröt en väpnad konflikt ut i Kosovo, som då låg i , mellan den serbiska armén och albansk gerilla, och startade Nato ett bombkrig mot den serbiska armén i Kosovo. De serbiska styrkorna flydde Kosovo, varefter Nato förde in trupp. Den internationella styrkan, Kfor, har alltsedan dess säkrat freden. som Kfor har verkat i Kosovo har de flesta serber och ca 90 000 romer fördrivits ut ur landet. Kosovo förklarade sig självständigt 2008. har (tillsammans med ett antal andra länder) erkänt Kosovo som nation. Inom EU är det dock flera länder som inte erkänt Kosovo, däribland , , och . Kosovos parlament beslöt med att inbjuda till fortsatt internationell närvaro. Det är vår uppfattning att Kosovos regering skulle kunna ta över ansvaret för den stat man själv utropat som självständig. Det svenska engagemanget i Kosovo genom Kfor bör avvecklas i ökat tempo. Natos insats i där ställning togs för ena sidan i ett inbördeskrig byggdes på en dålig strategi. Det är oklart vem som ska lösa eftervården med marktrupp. Flygvapnet med Gripen löste sina spaningsuppgifter storartat. I hotar pirater vår och andras handelsflottor. har lett EU:s insats utanför , operation , genom att tillhandahålla ett styrkehögkvarter ombord på och ett övervakningsplan från . stödjer att svenska enheter ger fortsatt bidrag till Operation . Militär personal på svenskregistrerade handelsfartyg ska inte tillåtas. Redare kan redan nu anskaffa vapen och vaktmanskap. 2.3 Dimensionering av existensförsvaret Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstafallscenarier måste vara underlag för att beräkna vårt behov av militärt försvar. Vi kan inte som ansvarstagande medborgare välja att bortse ifrån hur har återbyggt sin militära förmåga. Försvarsmaktens förmåga att hävda territoriella integritet genom att upptäcka och avvisa kränkningar i fredstid är enligt vår mening bristfällig. Försvarsmaktens förmåga att möta, hejda och fördröja eller slå en angripare är inte godtagbar. Vår militära förmåga måste därför öka genom investeringar i såväl kvantitet som kvalitet. Hela ska kunna försvaras. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Ett sådant försvar bör också ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot. Det moderna militära försvaret är beroende av högteknologiska system för att skapa ett starkt skalskydd och därigenom avskräcka från fientligheter och påtryckningar, men det är fortfarande beroende av folkets försvarsvilja och den enskilde soldatens mod och beslutsamhet. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. Terrorism, asymmetrisk krigföring, cyberkrigföring och andra okonventionella angreppsformer är nya hot som läggs till de gamla. Det ger oss anledning att tala om invasionsförsvar som ett existensförsvar när alla dessa nya hot läggs till. ökar behovet av försvarets samverkan med det civila samhället vid särskilda påfrestningar. En återinförd värnplikt är nödvändig för att på ett trovärdigt sätt nå upp till den kvantitet förband som är nödvändig för försvaret av . Minst 3 000 värnpliktiga bör utbildas i grundläggande militär utbildning (GMU) och drygt hälften av dessa utbildas vidare för krigsplacering i brigaderna. I och med återaktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och kontrakterade är lika många som i regeringens förslag. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, det vill säga användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas var sjätte år. Veteransoldatpolitiken ska vara sådan att stort stöd ges till dem som verkat i internationell tjänst. Stödet ska omfatta de anhöriga. Medaljer och utmärkelser ska symbolisera olika beundransvärda och viktiga bedrifter samt de stora offer som gjorts för världsfreden och för undvikandet av mänskliga katastrofer. Den ska vara minnesdag för svenska veteraner; att välja gör det lättare för veteraner och deras anhörig att delta. 3 Försvarets finansiering och materielförsörjning var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. Innan anslagsökningen verkligen kan skapa en utbyggnad av försvaret måste vissa underskott elimineras. Ett mindre underskott i finansieringen av nya måste elimineras men även underskottet om 25 miljarder i den 10-åriga investeringsplanen som överbefälhavaren tydligt pekat på mot alternativet att lägga ned ett helt vapenslag. budgeterar för att täcka hela Gripenunderskottet genom en ökning av anslaget anskaffning av materiel med . budgeterar för att även täcka det av överbefälhavaren utpekade hålet i investeringsplanen genom en ökning av anslaget anskaffning av materiel och anslaget vidmakthållande av materiel med . Utöver att täcka dessa underskott satsar ytterligare mer på materiel varvid nödvändiga offensiva satsningar kan göras och investeringsbudgeten rejält ökas. (FSU) resulterade i flera stora åtgärdsförslag. Så stora var förslagen att ett genomförande hade inneburit att Försvarsmakten inte hade kunna lösa sina uppgifter enligt förordningen 2009:1204 om självständigt upprätthållande och utvecklande av militärt försvar. FSU tycktes utpeka den väpnande striden som Försvarsmaktens enda egna verksamhet, och resten skulle lämnas till den marknaden. beställer Försvarsmakten en produkt i taget från . Detta föregås av en noggrann långsiktig planering. I FSU föreslås att istället ska hyra ut materiel till Försvarsmakten. Försvarsmakten skulle därmed förlora flexibilitet och skulle istället för att fördela egna anslag för att nå operativa mål få lämna förslag till FMV som FMV inte behöver ta hänsyn till. Omställningskostnaderna som uppstår när ett större antal anställda ska flyttas från Försvarsmakten till vägs inte upp av tydliga rationaliseringar. Däremot finns det vinster med att teknisk dubblering mellan staten och försvarsindustrin rationaliseras. Förslaget från FSU är en helhet och kan antingen bifallas eller avslås. säger nej till utredningens förslag. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är precis som i andra länder fortsatt viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken. Värt att notera är att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är billiga. Den heta frågan om försvarets logistik har kylts av genom en kompromiss. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men fortfarande har det stor ekonomisk betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel, och en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Vidare bör återta kravet på offset (motköp) i syfte att gynna svenska SME-företag. Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. När vi köper svenskt försvarsmateriel som är producerade med högteknologi sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportorder för Gripen E/F är exempelvis stor, och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. När stora och tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi säkra att svensk försvarsindustri inte lämnar i samband med en större affär. Vi är stolta över att är världens största försvarsmaterielexportör per capita så länge som vår exportkontroll av försvarsmateriel är mycket sträng. Amnestyrapporter visar att den är det. Vår starka försvarsmaterielindustri är en stor fördel för vår egen försvarsmaterielförsörjning. När vi själva investerar i svenskproducerade materielprojekt kan nettokostnaden bli låg eller till och med vinst uppnås i samhällsekonomin på grund av spillövereffekter och export. Försvarsindustrin berör cirka 30 000 jobb, och en stor andel är civilingenjörer. Indirekt sysselsätter försvarsindustrin cirka 100 000. Gripen, robotar, luftvärn, u-båtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid om regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. Ett land av storlek kräver en viss lägsta nivå på antalet förband för att ha en realistisk chans att försvara landet. finns inte dessa förband. Enligt vår mening är det försvarspolitikens främsta uppgift att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att ett sådant existensförsvar skall kunna återuppbyggas. Ledningscentraler och andra för fienden högvärdiga mål ska finnas i bergrum eller på annat sätt skyddas. Strategiska viktiga strukturer ska skyddas med sekretess. 5.1 GSS-K och GSS-T var emot införandet av det nya personalförsörjningssystemet, men så länge det är aktuellt ska det optimeras. Det bör därför utredas såväl lämplighetsmässigt som ekonomiskt om kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän kan få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält som bor på logement kan få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag och kan få subventionerade hemresor . Centraliseringen av förråden har gått så långt att verksamheten blir lidande när beställningar från centralförrådet måste väntas in, och därför bör mer materiel finnas ute på regementena. Även detta bör utredas. Det är tveksamt om det fanns tillräckligt starka att skäl att införa ett två-befälssystem, men när detta är infört finns det inte skäl att inte fullt ut utveckla systemet. Rapportering och statistik möjliggör styrning och bra ledningsbeslut, men rapporteringen får inte vara mycket tidskrävande. Prio-systemet har enligt många bristerna att vara tungrott och långsamt. En oberoende översyn av systemet skulle kunna peka på vad som måste förbättras. Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade mekaniserade brigader är oundgänglig om skall kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade kan en och en halv mekaniserad brigad sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sex mekaniserade brigader. Bemanning av dessa måste i så fall ske med en blandning av anställd, kontrakterad och värnpliktig personal. brigadskiss för fältarmén: Mek Bat: Professionell (anställda samt GSS-K).