ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N228 · 2012-09-25 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. I kölvattnet av den globala ekonomiska krisen som har bromsat upp tillväxten även här i kan man se regioner där tillväxten är påtagligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildningsinstitutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras av att personal saknas. Vi kan t.ex. se att i tvingas vissa statliga verksamheter till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. I har olika regioner olika tillväxttakt, och så kommer det säkert att förbli. Ser man till de kommuner som inte har högskolor finns ofta viljan hos ungdomar att vidareutbilda sig efter gymnasieskolan. Detta trots att utbildningsinstitutioner inte finns på orten och att ungdomarna behöver flytta från orten för att vidareutbilda sig. Att få en omvärldssyn är alltid bra, och därför kan studier på annan ort vara positivt. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är att nu lokaliserar sig oftast inte statliga myndigheter till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida eftersom det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre, och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och it. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · H002N233 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka varumärkesrätten och värna marknadsrätten. Att skydda sitt varumärke är en grundläggande princip för allt företagande. Möjligheten att starta och investera i ett varumärke är avgörande för ett bra företagsklimat. Varumärken skyddas genom en rad olika nationella och internationella lagstiftningar. Dessa lagstiftningar är under ständig diskussion, och bör ha en aktiv roll i att försvara den viktiga varumärkesrätten. Det finns tydliga hot mot skyddet för varumärken. Europeiska kommissionen planerar att införa en rad radikala förslag, bl.a. att starkt inskränka en hel industris rätt att använda och exponera sina varumärken. Trots att förslaget bryter mot en rad internationella lagstiftningar och EU:s egna regelverk är kommissionen beredd att göra avsteg i syfte att uppnå politiska mål på andra områden, i detta fall folkhälsa. Det är inte bara kommissionen som har lagt fram förslag som inneburit en upplösning av varumärkesrätten. röstade om en resolution där förslaget var att göra precis detsamma. Även om resolutionen inte antogs, stöddes förslaget av en skrämmande stor andel ledamöter. Det är viktigt att arbetar aktivt i dessa sammanhang för att stärka skyddet för varumärken och motverka alla typer av förslag som urholkar dem. Även förslag som skulle innebära att förbjuda exponering av olika typer av varor är en kränkning av varumärkesrätten likaväl som av marknadsrätten. Vi lever i ett fritt samhälle med marknadsekonomi. Det betyder att så länge en vara eller tjänst inte är olaglig har den samma ställning på marknaden som andra lagliga produkter. Man kan tycka vad man vill om varor eller tjänster med hälsovådlig potential vid bruk eller missbruk, men så länge de inte är olagliga måste de få verka fritt på marknaden. Rätten att använda och exponera det egna varumärket på lagliga produkter bör vara en självklarhet på en fri marknad. Att förbjuda exponering av lagliga, om än dock hälsofarliga, varor har föreslagits av Europeiska kommissionen men även i pågår en liknande diskussion. bör ta tydlig ställning mot denna typ av lagstiftning och arbeta aktivt inom EU för att motverka sådana förslag.
mot · H002N235 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av turistföretagens villkor. Turistnäringen sysselsätter omkring 160 000 årsanställda och har ett exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , som uppgår till . Med en omsättning på är turistnäringen en av våra basnäringar. Även om turismen i har ökat avsätter våra grannländer betydligt mer resurser och investerar mer långsiktigt för att attrahera utländska besökare. För att underlätta att fler turister gästar oss, vilket leder till fler arbetstillfällen och ökade inkomster, är det därför önskvärt att det sker en ökning av marknadsföringen av turism. Då kan den svenska turistnäringen utvecklas och bli en än mer betydande näringsgren, ur vilken kommuner och regioner kan hämta skatteintäkter då arbetstillfällen genereras. Regeringens ambitioner inom turismsektorn vittnar om en god kunskap om turismens samhällsekonomiska fördelar, och med bland annat matlandet sänder vi signaler om vårt lands många förtjänster som turistland. Men turisminsatserna görs inte bara på nationell nivå. Det lokala arbetet i kommuner och kommunalförbund tillsammans med regionerna är avgörande för hur bilden av som ett homogent turismland faller ut i verkligheten. I är huvuddelen av turisterna intresserade av kultur, kulturgeografi och historia. Rika skatter av lämningar från forntid till nutid underhålls och lyfts fram i ljuset av kulturpolitiken och får i många avseenden sin finansiering via kulturpolitiskt fördelade bidrag. Att står som huvudansvarig för turismen är bra men bör få ökat inflytande i frågorna. Först när kulturen kan ingå i ett tillväxtperspektiv ges rätt förutsättningar för blivande turismföretagare att utveckla sina verksamheter. Då krävs en sammanhållen organisation med en samlad bild över de lokala och regionala turismsatsningarna. En nationell turismplan behövs, som länen sedan kan bryta ned. En bättre koordinering av turismsatsningar med ett bredare perspektiv från både närings- och kulturpolitiken skulle vara önskvärt. Turistnäringen är på frammarsch i och har potential att växa ännu mer. Vi behöver fler turistföretag och fler jobb. Det är avgörande att turistattraktioner som , , , kulturhistoriska platser i samt jakt- och landsbygdsturism kan utvecklas ytterligare. För att uppnå detta måste vi fortsätta arbetet med att göra det lönsammare och enklare att starta och driva företag i vårt land. Turistföretagen är ofta växande småföretag, men finansieringsproblem och trygghetsvillkor bromsar människor som vill satsa på sina företagsidéer. Det behövs därför en översyn av hur vår konkurrenskraft inom turistnäringen står sig jämfört med övriga länder i , med syfte att föreslå hur dessa hinder ska undanröjas.
mot · H002N245 · 2012-09-27 00:00:00 — Statlig förvaltning och regionalpolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala hänsyn vid omorganisation av statlig verksamhet. har det genomförts en rad omorganisationer inom statlig förvaltning. Nästan uteslutande har en sådan omorganisation lett till att statlig verksamhet helt försvunnit från mindre orter och koncentrerats till stora regionala centra. Det går helt emot politiken som ska se till att medborgarna ska erbjudas offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. På de mindre orterna är den statliga verksamheten viktig arbetsgivare med ett antal arbetstillfällen och ofta även en kund för den lokala näringen. Förlusten av statlig verksamhet på de mindre orterna underminerar utvecklingsmöjligheter för de små företagarna, som har dessa myndigheter som kunder. Dessutom blir driften för den statliga verksamheten ofta dyrare genom höga lokalhyror och ökade personalkostnader på en större ort, utan att man tillför någon kompetensförbättring för verksamheten. har, vid behandling av en liknande motion , anfört som princip att den statliga förvaltningen måste organiseras på ett sådant sätt att alla medborgare har goda möjligheter att ta del av de offentliga tjänsterna. ska verksamheten vara effektiv, rättssäker och ge god valuta för de skatter och avgifter som svarar för dess finansiering. Därutöver ska man beakta verksamhetens geografiska lokalisering i sammanhanget. Utskottet hänvisade vidare till budgetpropositionen, där regeringen framhåller vikten av att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Tidningen har gjort en sammanställning av nya och nedlagda myndigheter efter maktskiftet 2006. Den visade att 147 myndigheter har försvunnit och 55 nya har tillkommit. Mer än hälften av de nya har huvudkontoret i huvudstaden. Detta är allvarligt med tanke på att har uttalat, att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om lokalisering ute i landet. Än allvarligare blir det, när regeringen dessutom har flyttat tillbaka ett antal omlokaliserade myndigheter från landet in till . Statlig verksamhet fyller en mycket viktig roll på många platser i vårt land. Det handlar om att kunna erbjuda offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om man bor i en stad eller på landsbygden. Statliga myndigheter är också viktiga arbetsgivare i områden där utbudet av arbetstillfällen är begränsat som de utgör kundunderlag för småföretag. Därför borde regionalpolitiska aspekter bättre tas i beaktande vid omorganisationer av statlig förvaltning.
mot · H002N246 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin, spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis it-området och andra tjänster. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden, måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin, som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi ska bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste se till dels att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. För att möjliggöra detta krävs enligt vår mening en bred energipolitisk blocköverskridande överenskommelse. Endast genom tydliga och långsiktiga spelregler kan förutsättningar för investeringar inom energisektorn skapas. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas. uttalade att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Trots att ett enhälligt näringsutskott stod bakom denna uppmaning och trots att har förflutit, har regeringen ännu inte återkommit till i denna fråga. Enligt vår mening visar detta tydligt att regeringen inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar.
mot · H002N268 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift. De företag som tillverkar och importerar cd- och dvd-skivor är skyldiga att betala en viss ersättning till filmupphovsmän och musiker. Ersättningen kallas privatkopieringsersättning (tidigare kassettersättning), och den ålägger innehavaren att erlägga kompensation i form av en fastställd summa per skiva alternativt per inspelningsbart lagringsmedium och inspelningsbart utrymme. Ersättningen indrivs från ett privat företag. Kopiering för privat bruk är enligt rådande lagstiftning inte förbjudet och kallas för ensamrätten. Filmer och musik kan med dagens teknik även nedladdas helt lagligt under förutsättning att upphovsmannens tillstånd finns, och sedan för privat bruk lagligt läggas över på annat lagringsmedium. Det finns flertalet lagliga tjänster för musik- och filmdelning på nätet såväl mot betalning som gratis. är även externa hårddiskar och usb-minnen utsatta för vad som då kallas för privatkopieringsavgift. Avgiften är erlagd till en krona per gigabyte för usb-minnen och per extern hårddisk. Avgiften skall kompensera musiker och filmmakare för den eventuella förlust de upplever i samband med piratkopiering. Det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen skall erhålla ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Vidare måste det anses orimligt att människor som inte använder dessa lagringsutrymmen till att lagra medier utan istället väljer att kopiera egna semesterfotografier eller hemmavideor skall bestraffas bara för att möjligheten till piratkopiering finns när man innehar denna typ av lagringsmedium. Efter ipredlagens ikraftträdande är det numera, även straffbart att illegalt nedladda upphovsrättsskyddat material. Därmed finns någon plattform för fortsatt användande av piratkopieringsersättning och en översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av lagen bör därmed vara aktuell. Utöver detta bör man se över rimligheten i att företag innehar rätten att indriva påtvingade avgifter. Då en stor del av all immaterialrättslagstiftning kommer ifrån torde det dessutom åligga att aktivt driva denna typ av fråga aktivt på EU-nivå.
mot · H002N269 · 2012-09-24 00:00:00 — Nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang. Turism är en framtidsbransch i hela . är trots sin storlek ett av tio länder med störst intäkter från turism i , och det med störst intäkter i . För att fortsätta stärka vår turistnäring och internationella attraktionskraft bör möjligheterna för en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang undersökas. Enligt siffror från genererade utländsk turism i i momsintäkter till svenska staten . Totalt av BNP kommer från turistnäringen. När andra näringar ser en långsiktigt negativ utveckling visar den svenska turistnäringen en stadig ökning. har turismen bidragit med över 31 000 nya arbetstillfällen, och bidrog turismen med totalt 162 300 arbetstillfällen. Det finns många sätt ett land kan marknadsföra sig på. Ett exempel är olika typer av idrotts- och kulturevenemang, vilket svenska utövare har varit duktiga på . Vi har flera städer som är duktiga på att anordna större evenemang. Bland dem finns som är värd för det årliga , Åre som har stått värd för alpina och som står som arrangör och värd för . Evenemangen är ett bra sätt för att synas på och bidrar till att locka fler turister till vårt land. Ett större evenemang är ett unikt sätt att visa upp landet på och ger genomslag i flertalet olika mediekanaler. Evenemang som , och leder till många utländska besökare vilket i sin tur genererar hotellnätter, restaurangtimmar och tv-tid. I förlängningen har det en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Att arrangera stora idrotts- och kulturevenemang innebär såväl stora ansträngningar från de lokala arrangörerna och initiativtagarna som stora ekonomiska belopp i omsättning. Lokala arrangörers brist på erfarenhet riskerar att ofta leda till att misstag begås under planerings- samt utförandestadiet och att nationella samordningsinsatser och andra möjligheter försummas. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att ta fram en nationell strategi för hur vi ska kunna söka större internationella evenemang samt hur finansiering av dessa i sådant fall bör se ut.
mot · H002N271 · 2012-09-27 00:00:00 — Ekonomiska medel till kommunala samverkansorgan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser för tjänster som finns på länsstyrelserna för att genomföra den regionala utvecklingspolitiken inklusive hanteringen av regionala projektmedel och företagsstöd förs över till de kommunala samverkansorganen. beslöt att överföra det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till kommunala samverkansorgan på samma sätt som tidigare till självstyrelseorgan. finns sådana kommunala samverkansorgan i nästan samtliga län utöver de fyra som har självstyrelseorgan. återfinns såväl en klar majoritet av landets kommuner som en befolkningsmajoritet i län som antagit erbjudande och själva tagit steget till ett förändrat regionalt utvecklingsansvar. Efter beslut om rätten att bilda kommunala samverkansorgan har regeringen att bland annat besluta om fördelning av ekonomiska resurser för den regionala utvecklingspolitiken i form av statens allmänna regionala utvecklingsmedel allmänna regionalpolitiska åtgärder (anslaget 1:1 inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt). beslöt regeringen att av anslaget skulle tilldelas samverkansorgan medan skulle tilldelas länsstyrelserna i län med ändrat regionalt utvecklingsansvar. har detta ökats i tre steg så att vissa samverkansorgan, däribland , först tilldelats och sedan och senast . Trots att det i både budgetpropositioner och i regleringsbrev getts uppfattningen att denna överföring skulle fortsätta har det inte skett utan fördelningen ligger kvar på 60/40. Med ett överflyttat regionalt utvecklingsansvar, och därmed bland annat ansvaret för de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsprogrammen, är det av avgörande betydelse för effekterna av dessa att de statliga medel som anvisats för genomförandet följer med. Ansvar och resurser måste hänga samman. Genom att utställda förhoppningar inte fullföljs skapas på regional nivå fortsatt otydlighet i ansvarsfördelningen mellan regionala organ och . Detta får till följd att kraften i det regionala utvecklingsarbetet hämmas. beslut om ett överfört regionalt utvecklingsansvar måste återspeglas i det årliga fördelningsbeslutet. Samtliga dessa medel, tillsammans med resurserna för tjänster inom länsstyrelsernas förvaltningsanslag avsedda för detta arbete, måste helt och utan ytterligare fördröjning därför överföras till kommunala samverkansorgan där sådana finns. Möjligen skulle man kunna tänka sig samma fördelning som den för län där tilldelats för projekt inom områdena miljö, jämställdhet m.m. medan övriga tilldelas det kommunala samverkansorganet för insatser inom dess breda regionalpolitiska ansvar inklusive företagsstöd.
mot · H002N276 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statligt ägande av bolag med strategiskt viktiga nyttigheter. Exempel på statligt ägande av bolag med strategiskt viktiga nyttigheter är , , och . De tre förstnämnda hanterar naturtillgångar som är strategiskt viktiga för vidareförädlingsindustrin i vårt land. är en betydelsefull motvikt till den dominerande privata banksektorn vad avser bostadsfinansiering, vilket även det är en strategiskt viktig nyttighet. Konkurrens är nödvändigt, särskilt inom den finansiella sektorn. Det kommer alla låntagarna till del oaktat var de lånar till sina bostäder. Alla ovan nämnda bolag är välskötta och har genererat stora överskott till staten, och även det har kommit alla medborgare till del på olika sätt. Det är viktigt att dessa bolag säkerställs i statlig ägo och att staten som ägare via ägardirektiv tydliggör att dessa bolag har ett uppdrag att även kunna vara expansiva inom sitt verksamhetsområde när så krävs för att säkerställa nyttigheter och konkurrens som i förlängningen kommer medborgarna till del.
mot · H002N279 · 2012-09-28 00:00:00 — Medel för lokal och regional utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och förenkla normerna för lokala och regionala utvecklingsmedel. Lokala och regionala utvecklingsmedel är ofta låsta genom systemet för medelshantering. Lokala och regionala utvecklingsmedel finns huvudsakligen tillgängliga via länsstyrelserna, regionerna, landstingen, , regionala och sociala fonder samt (Leadermedel). De regionala Almibolagen ska i huvudsak se till att anslagna regionala utvecklingsmedel används enligt utfärdade direktiv. fanns Leadermedel att tillgå på ett för lokal nivå icke toppstyrt sätt. I gällande Leaderprogram har , ofta genom att självt ålägga sig större begränsningar än vad EU centralt rekommenderar, dessvärre strypt denna tillgång till medel för regional och lokal utveckling med ett underifrånperspektiv. Ur ett lokalt utvecklingsperspektiv nedifrån är anslagna utvecklingsmedel alldeles för låsta i sina former. Det är viktigt att undvika de inlåsningseffekter nuvarande system får på lokal nivå. I Bergslagskommunerna i norra , som aktivt jobbar med att verkligheten ska konstituera utvecklingsplanerna, inte tvärtom, blir därför inlåsningseffekterna tydliga i nuvarande system. För att förhindra inlåsningseffekter bör regeringen se över normerna för utvecklingsmedel. Fler aktörer än borde beredas plats i det regionala utvecklingsarbetet. Detta är ingen kritik mot organisationen, däremot ställer dess ställning som enda aktör mycket större krav på flexibilitet och nytänkande än vad den själv klarar av med dagens ägardirektiv. Mångfald av aktörer är bra för kreativitet i många sammanhang, inte minst detta. Av de medel som anslås till regional och lokal utveckling bör en betydligt större del kunna knytas fritt till planer som kommer från lokala analyser (exempel på detta är och kommuners arbetssätt inom projekt som gäller tillsvidare med planerad uppföljning 2015). Dessa analyser kan inte följa dagens mall, där tillväxtplanerna spikas i början av en EU-programperiod. För att förhindra inlåsningseffekter bör regeringen se över normerna för utvecklingsmedel bl.a. genom att fler aktörer än () bereds plats i det regionala utvecklingsarbetet och genom att medel för regional och lokal utveckling i större utsträckning knyts till planer som bygger på lokala analyser.