mot · H002U238 · 2012-10-04 00:00:00 — 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att ändras i syfte att undvika satsningar på kärnkraft i fattiga och instabila länder betalda av biståndsmedel. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska driva på starkare för nedrustning. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta ställning vad gäller de humanitära effekterna av kärnvapen som grund för nedrustning och att aktivt ska delta i konferensen om humanitära konsekvenser av kärnvapen i . 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ha en entydig och tydlig hållning i frågan om att verka för förhandlingar kring en kärnvapenkonvention. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt bör verka för ett helt kärnvapenfritt EU och . 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ståndpunkt bör vara att ska erkänna sitt innehav av kärnvapen och ansluta sig till icke-spridningsavtalet. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt bör verka för en zon fri från kärnvapen i hela , inklusive . 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för ökat fokus på medling i konflikter, nedrustning och mot upprustning med kärnvapen i hela . 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt bör verka för ett kärnvapenfritt . 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att även i fortsättningen ska vara en kontinent utan kärnvapen. bildades bland annat av de breda folkrörelserna mot kärnkraft och kärnvapen. Även kärnkraft för energiframställning med dess risk för haverier och andra hot i konfliktområden är ett hot mot säkerheten i världen. Ändå planeras kärnkraft för energiframställning i många instabila länder, ibland med mer eller mindre uttalade hot om att också framställa kärnvapen. Illavarslande är att det enligt det internationella regelverket för bistånd är möjligt att bygga nya kärnkraftverk med biståndsmedel vilket kan leda till att fattiga och instabila länder leds in i ett kärnkraftsberoende för sin energiframställning framöver. bör i utvecklingssammanhang verka för att ändras för att undvika satsningar på kärnkraft i fattiga och instabila länder betalda av biståndsmedel. För är motverkandet av spridning av kärnvapen ett självklart politiskt ställningstagande. Vi skiljer oss inte i det från övriga partier i riksdag. Det som är en skiljelinje i svensk politik i kärnvapenfrågan är däremot den politiska viljan att aktivt trycka på de länder som redan har kärnvapen att skrota dem och motståndet mot en spridning av kärnkraft för energi, som ju är en grundförutsättning för kärnvapen. nedrustnings- och icke-spridningspolitik har fokus på icke-spridning framför nedrustning. Vi menar att måste driva på starkare för nedrustning. röstar i för resolutioner som uppmanar till förhandlingar om en kärnvapenkonvention, nu senast . Resolutionen som röstar för säger tydligt att alla stater ska bidra till att förhandlingar om en kärnvapenkonvention som förbjuder kärnvapen inleds. har dock lagt fram en röstförklaring som innebär att stöd till resolutionen is done without prejudice to any future negotiating process on a nuclear weapons convention, or on a framework of separate, mutually reinforcing instruments. Vad den svenska positionen är blir då väldigt otydlig, eller snarare motsägelsefull. bör ha en entydig och tydlig hållning i frågan om att verka för förhandlingar kring en kärnvapenkonvention. anordnas i en konferens om humanitära konsekvenser av kärnvapen. Konferensens syfte är att lyfta fram de humanitära konsekvenserna av kärnvapen och deras oförenlighet med internationell humanitär rätt. Detta är en fråga som inte diskuterats så mycket tidigare. presenterade ett gemensamt uttalande om de humanitära dimensionerna av kärnvapen. Bakom uttalandet stod även , , , , Heliga stolen, , , , , , , , , och . De stater som står bakom uttalandet kommer från flera viktiga grupperingar: stora delar av NAC (New Agenda Coalition som är medlem i som vi brukade vara drivande i), EU-länder samt Natoländer. Ändå stod inte bakom detta uttalande. Innebörden av uttalandet är att de humanitära konsekvenserna som skulle följa om kärnvapen används, tillsammans med mycket starka indikationer på att kärnvapen inte är förenliga med internationell humanitär lag, leder till följande slutsats: It is of utmost importance that these weapons never be used again, under any circumstances. The only way to guarantee this is the total, irreversible and verifiable elimination of nuclear weapons, under effective international control, including through the full implementation of Article VI of the NPT. anser att det är bra att frågan om de humanitära konsekvenserna hamnar i fokus och vi uppmanar regeringen dels att ta ställning vad gäller de humanitära effekterna av kärnvapen som grund för nedrustning, dels att aktivt ska delta på konferensen både med experter och politiskt. Arbetet mot kärnvapen måste börja på hemmaplan. För vår del handlar det därför om att inte bara acceptera att vissa EU-länder har kärnvapen utan om att också påverka och att skrota sina. EU- kommissionens och många EU-länders strävanden mot att utveckla EU till en alltmer sammanflätad union även på försvarssidan är uppenbara. Inte minst nu i kristider då de olika medlemsstaterna skär ned i de nationella försvarsbudgetarna. Det kan i förlängningen innebära att 25 länder som valt att inte utveckla kärnvapen kommer att ingå i ett nära militärt försvarssamarbete med de två länder som aktivt valt att ha kärnvapen. Vår granne i öst, , har fortfarande en stor kärnvapenarsenal även om bedömningar är att det inte föreligger en överhängande risk att de kommer att användas. Det är dock ingen anledning till att låta bli att aktivt verka för ett helt kärnvapenfritt , inklusive . Av Nato strategiskt utplacerade missiler på europeisk mark bör motverkas. bör aktivt verka för ett helt kärnvapenfritt EU och . Det bör ge regeringen tillkänna. Under det första interparlamentariska utrikes-, säkerhets- och försvarsutskottsmötet som hölls på diskuterades vad som är säkerhet i förhållande till våra grannländer runt i ljuset av den arabiska våren och situationen i . Både ordförandeskapet och de olika huvudtalarna betonade att nyckeln till säkerhet i området är satsningar på att stötta berörda länder med bland annat fattigdomsbekämpning och demokratiuppbyggnad samt att se till att vi har goda relationer mellan EU och länderna i fråga. I länder i fred och utan fattigdom och där de mänskliga rättigheterna respekteras tvingas färre fly konstaterades också på mötet. Att EU vill bidra med att skapa förutsättningar för ökad respekt för mänskliga rättigheter och utveckling av demokrati och jämställdhet i och är positivt och kan ge bättre förutsättningar för fredliga förhållanden i området. har vi i en situation där kärnvapenhotet är som allra störst och där det sker en ständig upptrappning i konflikten mellan och . är minst sagt en krutdurk med många olösta konflikter och många olika väpnade grupper. Därför är hoten från den civila kärnkraften också stor med tanke på eventuella möjligheter för väpnade grupper av olika slag att komma åt radioaktivt material. Med kärnvapen, som kan döda miljontals människor på , i området kommer det att vara extremt farligt. befinner vi oss i ett läge där det är oklart huruvida är i färd med att framställa egna kärnvapen eller ej. Det är av yttersta vikt att tillåter inspektioner. Att har kärnvapen är det knappast någon som betvivlar. Vi menar att ståndpunkt bör vara att ska erkänna sitt innehav av kärnvapen och ansluta sig till icke-spridningsavtalet . I slutdokumentet från översynskonferensen av nämnda avtal (NPT RevCon) 2010 finns en överenskommelse om en kommande konferens om en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i . Konferensen ska enligt överenskommelsen äga rum års slut i . Vid EU-nämndens sammanträde samrådde kabinettssekreterare med nämnden inför utrikesrådets möte. Som svar på fråga om etablering av en kärnvapenfri zon I fick nämnden följande svar: Rådet fattade beslut om stöd till en process för inrättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i . Beslutet omfattar budgetmedel för anordnandet av ett EU-seminarium till stöd för processen. EU anordnade ett liknande seminarium . EU:s avsikt är att seminariet ska stödja det uppdrag som fått att förbereda sammankallandet av en konferens i om inrättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i . Det bör noteras att processen omfattar inte bara kärnvapen utan också alla andra massförstörelsevapen, såsom kemiska och biologiska vapen. menar att inställning bör vara att aktivt verka för en zon fri från kärnvapen i hela , inklusive genom att aktivt stödja ansträngningar för att bygga fred och minska spänningarna i regionen, genom att uppmuntra till deltagande i diskussioner om en zon fri från massförstörelsevapen i . En annan kärnvapenkrutdurk är med nu fem kärnvapenmakter, , , , och . I synnerhet konflikten mellan de två kärnvapenmakterna och och den politiska instabiliteten i gör att det blir svårare att uttala sig om vem som kommer att ha makten över kärnvapnen och om de i en annan politisk kontext kommer att användas. För att nå en kärnvapennedrustning i handlar det således inte bara om att hindra nya länder att tillverka kärnvapen utan om att faktiskt finna vägar till fredlig samvaro mellan länder, mellan folkgrupper och mellan religioner i regionen. bör aktivt arbeta för ökat fokus på medling i konflikter, nedrustning och mot upprustning av kärnvapen i hela . Även om det inte föreligger ett överhängande hot om att kommer att använda sina kärnvapen vet vi av erfarenhet att en enskild amerikansk president kan förändra en hel värld. Vi vet inget om hur det kommer att se ut framöver och om nya krig kommer att inledas någonstans på andra sidan jordklotet på order av en eventuell ny president i . Vi har kunnat läsa att planerar en storsatsning på att modernisera sina kärnvapen trots det stora budgetunderskottet och trots att president deklarerat att han vill avskaffa kärnvapnen.1 Det är mer än som ska spenderas under sammanlagt för att modernisera kärnvapenarsenal. Inget annat amerikanskt land har kärnvapen. Det är ingen garanti för framtiden. bör aktivt verka för ett kärnvapenfritt . Efter apartheidregimens fall avslutades tankarna på att skaffa kärnvapen i . Inte heller något annat land har utvecklat kärnvapen. Det verkar inte finnas något land där risken är överhängande att kärnvapen kommer att utvecklas. bör verka för att även fortsättningsvis ska vara en kontinent utan kärnvapen.