ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A276 · 2012-08-27 00:00:00 — Handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen har redogjort för sin syn på hur mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer ska bekämpas. Handlingsplanen omfattar åtgärder inom olika politikområden som skulle utvecklas och preciseras efter hand. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av hur detta arbete har bedrivits. Jag förutsätter även att en redovisning kommer att ske över vilka medel som har avsatts. En löpande information till om handlingsplanens genomförande och en redovisning till av uppföljningens resultat utlovades till 2010. Det är även angeläget att besked om medel efter 2010 klarläggs.
mot · H002C206 · 2012-08-20 00:00:00 — Den lokala konsumentvägledningens uppgift är att hjälpa dem som behöver ett extra stöd för att hävda sin rätt som konsumenter inför ett köp eller när någon vara eller tjänst ska reklameras. En lika viktig del av konsumentvägledarnas arbete är att sprida information om lagar och regler till allmänhet, skolor och företag. Att ett sådant förebyggande arbete bedrivs kontinuerligt är något som både den enskilda konsumenten, näringsidkaren och samhället vinner på. Enligt en konsumentundersökning beställd av är den kommunala konsumentvägledningen samhällsekonomiskt lönsam. För att kunna ställa krav på varor och tjänster är det viktigt att ha kännedom om vilka rättigheter man har som konsument. Trots att denna tjänst både är kostnadseffektiv och efterfrågad saknas den fortfarande i 33 kommuner, enligt en lägesrapport från (rapport 2012:4). De vanligaste frågorna hos en konsumentvägledare är frågor som rör boende, bil, telefoni, hemelektronik och andra hushållsprodukter samt ekonomisk rådgivning. Eftersom verksamheten är frivillig varierar den mellan de olika kommunerna när det gäller innehåll, omfattning och organisation. har åtgärder i form av engångssatsningar och utvecklingsprojekt vidtagits för att stärka den lokala konsumentrådgivningen. Dessa initiativ är lovvärda men enligt uppfattning krävs det mer långsiktiga satsningar för att utveckla en konsumentvägledning som kan komma alla konsumenter till godo. anser att det är viktigt att den kommunala konsumentvägledningen får möjligheter att arbeta uppsökande för att på så sätt kunna nå de mest ekonomiskt utsatta hushållen som har det största behovet av rådgivning. Konsumentvägledningens arbete är av stor vikt eftersom det tillsammans med den kommunala budget- och skuldrådgivningens insatser kan förebygga att människor fastnar i livslånga skuldfällor. De borgerliga partierna är dock av den uppfattningen att det bör vara upp till varje kommun att bestämma om konsumentvägledning ska erbjudas eller inte. För att garantera alla människor tillgång till konsumentvägledning vill genom en lagändring i kombination med ett riktat stöd till kommunerna som administreras av , göra konsumentvägledning till ett obligatorium för kommunerna. bör få i uppdrag att samordna konsumentvägledningen. För att garantera alla människors tillgång till god konsumentvägledning vill vi att fler kommuner ska ha tillgång till konsumentvägledning. Vi inför därför ett stimulansbidrag för detta ändamål, ett stöd på till kommunerna som ska administreras av (se motion 2012/13:C356 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik). I ett första skede ska se till att de största kommunerna har tillgång till konsumentvägledning. Skulle detta inte vara tillräckligt är vi villiga att återkomma med ett lagförslag i frågan. Amineh Kakabaveh (V) SOU 2008:5 Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden, s. 186.
mot · H002C275 · 2012-08-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av reglerna om skymmande vegetation. har vi regler som bestämmer hur och var vi får uppföra olika former av byggnader. Ett område som är nästan helt oreglerat är plantering av träd och buskar och hur de får växa. I de flesta fall löser man sådana frågor grannar emellan. I andra fall blir en helt oreglerad växtlighet orsak till stor osämja mellan grannar och ibland också rättsliga tvister. Vi har kommit i kontakt med många som har stora problem med häckar, buskar och träd som växer vilt och som gör att utsikt och solinsläpp på tomten helt omöjliggörs. Det pågår också flera juridiska processer på grund av dessa problem. Många människor upplever detta som oerhört problematiskt och önskar inget annat än att någon ska kunna hjälpa dem att lösa problemen. De efterlyser också regler som kan ge dem stöd för att få till en förändring. Det finns regler för växtlighet i gatukorsningar men det är också allt. I flera andra europeiska länder har man delvis reglerat dessa frågor, så det finns goda exempel som kan studeras vid framarbetande av regler på detta. Vi föreslår att det genomförs en översyn av regler som bättre reglerar frågor om hur buskar, häckar och träd tillåts växa främst i planerade bostadsområden.
mot · H002C328 · 2012-08-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att nya hyresrätter byggs och befintliga bevaras. Alla människor ska ges förutsättningar att leva i bra bostäder till rimliga kostnader. Fler centrala, bra och billiga hyreslägenheter ökar mångfalden och minskar segregationen. Exempelvis står ca femtiotusen personer i kö till Uppsalahem och så har det varit . Det bostadspolitiska ansvaret ska delas mellan stat och kommun. Bostadsbristen måste byggas bort. Bostaden är en del av den generella välfärden och en social rättighet. En blandad bebyggelse med villor och radhus, bostadsrätter och hyreslägenheter är positivt för bostadsmarknaden. Människors möjligheter att välja hur de vill bo, kunna bo kvar och att flytta när de behöver byta bostad eller bostadstyp måste beaktas. Människors valfrihet i boendet minskar . Hyresrättens andel av bostadsmarknaden har minskat drastiskt , särskilt i storstadsområdena. Det beror dels på att räntebidraget till hyresbostäder togs bort 2006, vilket stoppade byggandet av hyresbostäder, dels på omvandling av hyresrätter till bostadsrätter. Bostadsbristen måste byggas bort. Flera åtgärder behövs för att pressa kostnaderna. Konkurrensen inom byggbranschen behöver öka, och den del av produktionskostnaderna som beror på byggfel måste minimeras. Ett statligt investeringsstöd bör därför införas för att få fler hyresrätter till rimliga kostnader. En omvandling av hyresrätter som byggts med statligt stöd bör leda till viss återbetalning beroende på hur som gått sedan investeringsstödet betalades ut. Förutsättningarna för kommuners detaljplanering anges i (PBL). har beslutat om en enklare plan- och bygglag. Den nya lagen som började gälla från syftar till att förenkla och effektivisera byggprocessen. Riksdagsbeslutet om PBL bygger på betänkande från den s.k. , som fick sina ursprungliga direktiv av en S-regering. Kommittén ansåg att plan- och bygglagstiftningen inte bör användas för att reglera upplåtelseformer. Enligt kommitténs mening fanns det inte anledning att ändra på den grundläggande principen att detaljplanen i första hand ska reglera sådana förändringar som kan prövas i samband med bygglov inom ramen för PBL. Genom exempelvis bestämmelser om huvudsaklig användning för bostadsändamål, byggnadernas storlek, höjd och utformning samt även lägenheternas sammansättning och storlek kan kommunen lägga grunden för ett önskvärt bostadsbyggande. Att införa mer långtgående möjligheter att reglera exempelvis fördelningen på olika upplåtelseformer är därför mindre lämpligt. Inriktningen när det gäller det faktiska bostadsbyggandet bör som ske med stöd av andra styrmedel, t.ex. genom avtal i samband med markanvisning. Kommunernas möjligheter att påverka bebyggelseutvecklingen bör utvecklas. Kommuner bör bedriva en aktiv markpolitik och genom markanvisning påverka var hyresrätter kan byggas.
mot · H002Fi229 · 2012-08-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att det införs lärlingsklausuler vid offentlig upphandling där så är möjligt. Ungdomsarbetslösheten är ett av våra största samhällsproblem. Vi ser att ungdomsarbetslösheten ökar utan att tillräckliga åtgärder vidtas. Det är slöseri med unga som inte kommer in på arbetsmarknaden och lär sig arbetslivets villkor. Vi har inte råd med att unga lärlingar inte ges möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Det är inte bra att unga tvingas bo kvar hemma och försörjas av sina föräldrar eller av samhället, utan det är viktigt att unga får möjlighet att ta steget ut i vuxenvärlden. Efter avslutad gymnasieutbildning är det många studenter som inte får en praktikplats. Om man inte fullgjort sin praktik är inte utbildningen komplett. Det ledar i sin tur till att ungdomarna inte blir anställningsbara. Det är också många unga som inte får arbete efter avslutad praktikplats. Antalet arbetslösa lärlingar i byggbranschen är cirka 4 900. Den offentliga verksamheten, som kommun, landsting och stat samt dess bolag, är stora beställare av byggtjänster. Gör det möjligt att införa någon form av lärlingsklausuler för att se till att fler lärlingar får möjlighet att snabbt komma ut på arbetsmarknaden.
mot · H002Fi275 · 2012-08-24 00:00:00 — Kör inte skolbarn på ackord tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problemen med att köra skolbarn och äldre på ackord. görs upphandlingar av taxitjänster för skolskjutsar, färdtjänst, sjukresor m.m. Upphandlingar som ibland lämnar mycket övrigt att önska. Ofta är de upphandlande okunniga om vilka krav de kan ställa. Enligt vår mening borde följande krav ställas vid upphandlingar: Skolbarn och äldre ska inte köras på ackord. Detta är främst ett trafiksäkerhetskrav eftersom man riskerar att farten trissas upp när chauffören stressas av ett ackord. Inte minst för de resande och deras anhöriga måste detta vara viktigt. Det är också en miljöfråga eftersom det går åt mer bränsle när farten ökar och körningen blir hetsigare. För att säkerställa konkurrensneutralitet bör även krav på kollektivavtalsliknande villkor kunna ställas.
mot · H002K208 · 2012-08-31 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i grundlagen så att den som fyller under det år som allmänna val, val till eller folkomröstningar hålls anses röstberättigad. Rösträtten är kopplad till myndighetsåldern. får alla som senast valdagen fyllt rösta. Det innebär också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Tanken är att när man förvärvar nya rättigheter, förvärvar man nya skyldigheter. Det är bra. Rösträtt och valbarhet hör också samman, och därför är det samma åldersgräns för rösträtt och valbarhet. För att inneha politiska förtroendeuppdrag krävs att man är myndig. Jag anser dock att man bör göra ett undantag i lagen som innebär att de ungdomar som fyller som val hålls ska få rätt att rösta. Ungdomar födda har i regel samma möjligheter att ta del av undervisning om konstitution, om politiska ideologier och partiväsende. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns inte mellan de på året tidigt födda respektive sent födda. Anledningen till att jag vill göra detta undantag är att konsekvenserna för några få ungdomar de som fyller år efter tredje söndagen ett valår är att de tvingas vänta till innan de får rösta. Det är problematiskt ur demokratisk synpunkt. har i sitt betänkande En reformerad grundlag, SOU 2008:125, skrivit om detta men kommit fram till att argumenten inte är tillräckligt tunga för att ändra lagen så att personer som fyller 18 det år som valet hålls ska få rösta. Jag vidhåller att grundlagen bör ändras på denna punkt. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002N352 · 2012-08-24 00:00:00 — Konkurrenskraftig elproduktion för industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av investeringar i konkurrenskraftig elproduktion. ekonomiska välstånd och tillväxt bygger till stor del på att vi utnyttjar teknikens landvinningar och på att tekniken utvecklas. Men för att detta ska göras möjligt behövs stora investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som utvecklad vattenkraft vid sidan av komplement som vindkraft. En mer avancerad industri med högre förädlingsvärde innebär i många fall också att det krävs mycket el. Den svenska energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången till billig energi för fortsatt industriell utveckling och tillväxt. En god och säker tillgång till billig energi är en förutsättning för den svenska industrins konkurrenskraft och därmed också för vår fortsatta tillväxt. Flertalet prognoser om elförsörjning pekar mot att ny elproduktionskapacitet kommer att behövas i . Men har den tunga industrin i våra huvudsakliga konkurrentländer , och lägre elpriser än den svenska. Detta försämrar den svenska konkurrenskraften. Ytterst sett är det regelverket och marknadens signaler som måste skapa ett klimat som inbjuder till att ersättnings- och nyinvesteringar uppstår. Investeringar i ny elproduktionskapacitet är i allmänhet kapitalintensiva som ledtiderna för beslut är långa. Förändringar när det gäller konkurrenstryck samt villkor för skatter och tillståndsgivning påverkar företagens situation och kostnader, och blir därmed avgörande för beslut att investera eller ej. Den energipolitik som bedrivs i går dock stick i stäv med detta genom att den med politiska styrmedel hindrar långsiktighet och nytänkande. Detta gynnar inte tillväxten. Höjningar av fastighetsskatten för vattenkraft får liknande konsekvenser. Utan stabila spelregler riskerar vi att få en situation som innebär att aktörerna inte vågar investera eller reinvestera i vattenkraften. Vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Traditionellt sett har relativt utsatta geografiska läge med långa avstånd som kräver transporter vägts upp av historiskt låga elpriser och goda tillgång till råvaror. Ska detta vara en konkurrensfördel även måste staten ge tydliga signaler i energipolitiken och garantera långsiktiga villkor. Risken finns att den tunga industrin, med dess hundratusentals direkta och indirekta arbetstillfällen, börjar lämna landet och flera av de industriella nyinvesteringar som var självklara att göra i hamnar utomlands. Därmed riskeras också arbetstillfällen i hela , vilket inte bara är en tragedi för de drabbade utan också är ett hot mot den svenska välfärden. Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken.
mot · H002Sf210 · 2012-08-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur socialförsäkringarna kan utformas för att bättre ta hänsyn till egenföretagares situation. Vi har ett trygghetssystem och det är viktigt att detta gäller alla, vilken anställningsform man än har valt. Ett stort problem, i synnerhet för egenföretagare, är att det är svårt att få rätt information om vilka regler som gäller. Informationen från är otydlig, både på hemsidan och i kontakter med handläggare. Många upplever att de har stora problem när de ska ansöka om föräldrapenning. Detta gäller inte minst egenföretagare. På de informationsträffar som anordnar är det vanligt att det endast är en genomgång av reglerna för dem som är anställda. Flera egenföretagare har vittnat om att handläggarna inte kan besvara deras frågor. Likaså är det ofta svårt att få ett besked från om nivån på sjukpenninggrundande inkomst, SGI, det vill säga nivån för föräldrapenning. I många fall hamnar egenföretagare på lägstanivån, per dag, om företaget exempelvis befinner sig i ett uppbyggnadsskede. SGI ska grundas på vad företagets nettointäkter beräknas bli och ofta kan det vara svårt att veta, och det blir därför en fråga om vad kan anse som rimligt. Istället borde det vara så att om företaget är i ett uppbyggnadsskede ska SGI baseras på vad en anställd med motsvarande arbetsuppgifter och utbildning skulle ha tjänat. Det ska inte läggas på lägstanivå. Det tycks finnas brister i kunskap kring vad det innebär att vara företagare. Men framförallt är det bristen på ett tydligt och förutsägbart regelverk som är boven i dramat. Jag vill betona vikten av att den aktuella beaktar situationen och föreslår förbättringar för egenföretagare. Det ligger i utredningens uppdrag att arbeta med frågorna även ur ett företagarperspektiv vilket anförs av i betänkande 2011/12:SfU1. Det är positivt att det uttrycks så tydligt men jag anser att det finns skäl att ytterligare betona vikten av att detta arbete leder till konkreta förbättringar för egenföretagare. Företagare är i högsta grad med och finansierar socialförsäkringarna men har svårt att använda sina rättigheter. Det bör utredas hur socialförsäkringarna bättre kan ta hänsyn till egenföretagares situation. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Sf353 · 2012-08-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan mot barnfattigdom. Alla barn har rätt till en skälig levnadsstandard, enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Forskning har visat att det finns ett tydligt samband mellan barns materiella välfärd och deras tillgång till andra rättigheter, som utbildning och fysisk och psykisk hälsa. Att förbättra villkoren för de ekonomiskt mest utsatta barnen kan alltså få positiva effekter på långt fler områden än de ekonomiska. Omkring 220 000 barn i beräknas växa upp i fattiga familjer där brist på pengar är ett ständigt problem. Det handlar om familjer som kämpar för att få tillvaron att gå ihop utan några marginaler utöver det allra nödvändigaste. Barnfattigdom förekommer i hem där föräldrarna är arbetslösa, deltidsarbetande eller lågavlönade. Det finns två faktorer som var för sig ökar risken för ekonomisk utsatthet att ha utländskt ursprung och att växa upp med en ensamstående förälder. Tillsammans förstärker dessa två faktorer varandra och mångdubblar risken för fattigdom. Ur ett barnperspektiv är det allvarligt att andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ökar eftersom det innebär risk för både sociala och ekonomiska problem. Om inget görs för att vända utvecklingen nu är det stor risk att inte bara barnfattigdomen totalt kommer att öka utan också att klyftorna kommer att vidgas än mer. Både självförtroende och framtidstro kan minska hos barn som upplever att det är stor skillnad mellan vad de själva har för möjligheter och vad andra barn kan göra. För att bekämpa barnfattigdom krävs en kombination av åtgärder: jobb som ger föräldrarna möjlighet att integreras och utvecklas i arbetslivet, tillräckligt och genomtänkt inkomststöd och nödvändiga välfärdstjänster för barnen och deras familjer. En välfärd som omfattar alla minskar de ekonomiska klyftorna och ökar den sociala sammanhållningen, som den ger alla barn förutsättningar att förverkliga sina drömmar. Med anledning av det ovan anförda bör regeringen ta initiativ till en nationell handlingsplan mot barnfattigdom. Handlingsplanen bör innehålla åtgärder med sikte på en aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik, rätt till heltid, ökad rätt till barnomsorg , förstärkta trygghetssystem samt satsningar på ekonomiskt utsatta familjer. Andra viktiga insatser är resursfördelning utifrån elevernas behov, satsning på kultur- och och sociala investeringar på nivå.
mot · H002Sk207 · 2012-08-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en bred parlamentarisk skatteutredning under nästa mandatperiod med inriktning i enlighet med motionens intentioner. Utrymmet för ofinansierade skattesänkningar kommer av allt att döma att vara fortsatt begränsat . Det är därför viktigt att skattesänkningarna har en god effekt när det gäller lönsamheten i att arbeta och en rimlig fördelningsprofil. Det gäller inte minst skatten för pensionärerna med de lägsta inkomsterna. Förändringarna ska bidra till att främja såväl ett tidigare inträde på arbetsmarknaden som ett senare utträde samt en bättre integration genom att det blir mer lönsamt att arbeta. Genom höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt uppmuntras fler till ökat ansvar, förkovran och vidareutveckling i arbetslivet. Jag vill gärna betona att jag ser positivt på de steg som regeringen tagit när det gäller att sänka skatten i form av bland annat fyra jobbskatteavdrag och fyra skattesänkningar för pensionärer. Dock ska vi arbeta vidare. Jag vill se en parlamentarisk översyn av skatterna med fokus på att återgå till principerna /skattereform. Givet utsikterna för de offentliga finanserna anser jag inte att slopad värnskatt ska prioriteras , men i det långa loppet kan inte i en global ekonomi ha en särskild straffskatt på högre utbildning, ansvarstagande och framgångsrika entreprenörer. De skattesänkningar som bör ske är ytterligare steg av sänkt inkomstskatt för pensionärer (personer ) som förbättrar köpkraften samt självbestämmandet över den egna pensionsinkomsten, vidare sänkt skatt på låga inkomster, i syfte att det ska löna sig ännu bättre att gå från arbetslöshet till arbete och för att fler ska kunna försörja sig på sina egna inkomster utan att vara beroende av kompletterande bidrag. Dessutom höjd lägre skiktgräns för den statliga inkomstskatten så att färre betalar statlig skatt. I detta inkomstskikt finns många som vid ett steg uppåt i karriärstegen inte får ut särskilt mycket mer efter skatt vid normala lönehöjningar. Därför föreslår jag en bred parlamentarisk skatteöversyn under nästa mandatperiod. En återgång till det ursprungliga målet om att maximalt av inkomsttagarna ska betala statlig inkomstskatt är önskvärd. Ett mål bör dessutom vara att ingen ska betala i högsta marginalskatt, förutsatt att det går att hitta en långsiktig finansiering för sådana förändringar.