mot · GZ02Fi16 · 2012-04-26 00:00:00 — Kopplingen mellan det vi vet om kunskapsutveckling och lärande och det vi gör i skolan måste stärkas. är det för långt avstånd mellan forskningsresultat och undervisningen i klassrummen. Kommuner och Landsting, , , , och har tillsammans tagit fram flera förslag om arbetet med forskning om och med skolan. En sådan samverkan är en utmärkt väg för att nå större samstämmighet i utbildningspolitiken. Målsättningen är ett nationellt center som ska verka för att ge konkret stöd till forskningsengagerade förskolor och skolor och för att öka den behovsnära forskningen. Särskilda satsningar bör också riktas till några få starka forskningsområden för att ge förutsättningar till långsiktig och framgångsrik forskning. Vi föreslår också att de lärosäten som har lärarutbildning får ett särskilt basanslag för att stärka forskningsanknytningen i utbildningarna. Varje ny lärare som examineras ska också vara väl förtrodd med ett forskningsbaserat arbetssätt. Genom dessa satsningar skapar vi en infrastruktur som blir en utmärkt grund för skolans kunskapsbaserade utveckling. Vi motsätter oss den politik som regeringen för, som medför nedskärningar och omfördelningar av medel från de små och regionala högskolorna till större lärosäten i storstäderna. Ska ta vara på den innovationskraft och skaparglädje som finns behövs en bred kompetensförsörjning och en högre utbildning av god kvalitet i hela landet. 5.4Strategi för minskad kunskapssegregation och ökad likvärdighet Skolinspektionen kritiserade 2010 var femte skola för att undervisningen inte utformades med hänsyn till individuella förutsättningar och behov. Särskilt stöd med tillhörande åtgärdsprogram tillhör de vanligaste bristerna och så har det varit . Alla elever behöver stöd i sin utveckling, men det stödet måste se olika ut för varje elev. Ju tidigare varje elev får det stöd som behövs, desto bättre kommer det att gå i skolan. Utgångspunkten för skolpolitiken måste vara att alla elever har förutsättningar att nå målen. Vi måste också bättre kunna utmana de elever som har kommit långt i sitt lärande och som kan gå vidare mot nya utmaningar. föreslår en aktiv politik för minskad kunskapssegregation och ökad likvärdighet i skolan. Konkreta mål för ökad likvärdighet måste tas fram, särskilt relaterat till låga skolresultat och för tidiga avhopp i gymnasiet. En strategi för ökad likvärdighet kräver, förutom lärarnas kompetens- och yrkesutveckling, en bred verktygslåda: Inga former av tidig sortering och differentiering baserat på kunskapsresultat, t.ex. elitklasser, bör ske inom ramen för den obligatoriska . Lärares inflytande över hur särskilt stöd och extra resurser fördelas i skolan behöver öka, framgångsrika exempel på hur kopplingen mellan hemmet och skolan kan stärkas ska tas fram och spridas. Satsningar på integrerad modersmålsundervisning så att språket inte längre får leda till att en elev halkar efter utan i stället bli en resurs i elevens lärande. Låt behoven styra resurstilldelningen i större utsträckning. modell för resursfördelning måste därför utvecklas för att bättre anknyta till aktuell forskning om skolresultat. måste stärkas i både grund- och gymnasieskolan. I ett samhälle där människor har tillit till varandra, mår bra och får sina basala behov tillgodosedda begås få brott. Belagda riskfaktorer för ökad brottslighet är bl.a. ökade ekonomiska och sociala klyftor, socioekonomisk och etnisk segregering, gruppkonflikter, en bristande tillit till samhällets funktioner och att det finns etablerade illegala strukturer och en stor tillgång till vapen. anser att det både behövs åtgärder för att minska kriminaliteten här och för att komma åt grogrunden för den. För oss i är det tydligt att de senaste årens kraftiga ökning av anslaget till polisorganisationen varken lett till ett minskat antal begångna brott, ett ökat antal lösta brott eller en ökad trygghet bland befolkningen i stort. Det krävs således andra åtgärder än allmänna krav på hårdare tag. Polisväsendet måste tydligare inriktas på att förebygga och förhindra brott. På kort sikt behövs ett stort antal åtgärder för att minska risken för mer brottslighet i . Det handlar om att utöka och stärka rättsväsendets relationer med medborgarna, att öka allmänhetens deltagande i den ideella sektorn, att vidta kraftåtgärder för att komma åt förekomsten av olagliga vapen i landet, att utveckla systematiska och kontinuerliga metoder för att mäta effekter av rättsväsendets insatser och att se till att rätt utbildad personal gör rätt saker inom polisorganisationen. På är de åtgärder som har bäst effekt utbildning på alla nivåer, ett väl utbyggt livslångt lärande och att allt fler personer har ett jobb. politik för att minska grogrunden för brottslighet handlar t.ex. om att bekämpa barnfattigdom, diskriminering och rasism. Vi verkar för fler billiga hyresrätter och upprustade miljonprogram, kraftiga åtgärder för minskad ungdomsarbetslöshet och ett väl rustat utbildningsväsende. Rättsväsendets relation med medborgarna kan utvecklas genom lokal närvaro i kommundelar och bostadsområden. Vi ser stor potential i att myndigheter i högre utsträckning samarbetar med den ideella sektorn, såsom kulturföreningar, invandrarföreningar och idrottsföreningar. Regeringens proposition saknar förslag om hur rättsväsendets effektivitet och enskildas trygghet ska öka. 6.2En trygg bostadsmiljö för alla Samhället måste vidta åtgärder för att öka attraktiviteten i områden som präglas av sociala problem. Detta görs genom en blandad bebyggelse och en mångfald av verksamheter. Planering av bostadsområden, såväl vid upprustning som vid nybyggnation, ska främja trygghet genom exempelvis bra belysning. Det är viktigt att utvecklingen i alla områden sker i samverkan med dem som bor och verkar på platsen. Genom förslag inom bostadspolitiken får också fler tillgång till hyresrätter, något som ger fler en stabil boendesituation. Vår politik syftar till att minska de ekonomiska klyftorna i samhället, så att fler människor känner tillit till att samhället finns till för dem och att de själva är en del av det. Det är vår övertygelse att det får färre människor att begå brott. 6.3Ett samhälle utan barnfattigdom Fattigdom är resultatet av politik. Regeringens politik har ökat klyftorna mellan fattiga och rika, vilket framför allt drabbar barnen. Den ekonomiska familjepolitikens syfte att jämna ut klyftor mellan olika grupper av barnfamiljer har avtagit . Barnfattigdomen ökar i hela och totalt lever nu av alla barn i fattigdom. Allra mest ekonomiskt utsatta är barn till ensamstående kvinnor med utländsk bakgrund. Barnfattigdomen bland dessa hushåll har stigit till över 50 procent20. Barn i fattiga familjer har oftare sämre hälsa och sämre tillgång till fritidsaktiviteter. De lever oftare under mer otrygga förhållanden än andra barn och risken att utsättas för våld är betydligt högre. Ekonomisk utsatthet är också en riskfaktor för att gå ut utan fullständiga betyg. vill se en nationell handlingsplan mot barnfattigdomen. En aktiv politik för att skapa många nya jobb och få bort ofrivilligt deltidsarbete leder till en mer jämlik fördelning i samhället. För att bekämpa barnfattigdomen har vi en rad förslag till förändring av trygghetssystemen, inte minst för att underlätta för ensamstående föräldrar. Vi vill höja underhållsstödet och grundnivån i föräldraförsäkringen. En väl fungerande och flexibel barnomsorg är också en förutsättning för att föräldrar ska få vardagen och ekonomin att gå ihop. 7.1Lika rättigheter en självklarhet Det demokratiska samhället bygger på idén om alla människors lika värde och rättigheter. Det förutsätter att individers liv och villkor inte styrs eller bestäms av olika förväntningar och begränsande normer. arbetar för ett samhälle där alla människor oavsett kön, ålder, etnicitet, funktionsnedsättning, religion, sexuell läggning, könsuttryck m.m. ges samma förutsättningar. Vår politik för lika rättigheter bygger på insikten om att formell likabehandling inte räcker. Mötet mellan människors olika förutsättningar och samhällets normer innebär att varje sammanhang måste granskas ur de utsatta gruppernas perspektiv. Vi menar att det finns en könsmaktsordning, där manligheten som norm innebär inskränkningar för individens frihet. vill att all diskriminering ska vara olaglig och samhället ska hjälpa den som utsätts för diskriminering. Mycket av antidiskrimineringsarbetet är lokalt. vill därför ge antidiskrimineringsbyråerna större möjligheter att arbeta tillsammans med lokala myndigheter och företag. 7.2Sverige ska vara ett öppet land Genom erfarenheter och kunskap från andra länder och kulturer utvecklas . Genom öppna gränser för handel, ekonomiskt utbyte och migration har blivit ett rikt land. När det kommer nya människor hit skapas det också nya jobb. Utan den stora migrationen från och till hade många företag inte funnits. Forskning visar också att handeln ökar när migrationsströmmarna ökar, mycket tack vare de personliga kontakter som då skapas över hela världen. Människor som lever gömda i vårt land har en oerhört utsatt situation. De saknar rättigheter som andra tar för givna. ingick en ramöverenskommelse med regeringen om den samlade asyl- och migrationspolitiken. I överenskommelsen finns ett antal stora och viktiga reformer med som ska genomföras . Barn utan papper ska få rätt till skolgång och papperslösa ska få rätt till hälso-, sjuk- och tandvård. Problemen med de nya kraven på styrkt identitet och passhandlingar, vilket omöjliggjort anhöriginvandring från t.ex. , ska lösas. Reformerna i ramöverenskommelsen kommer att förbättra situationen för asylsökande och papperslösa i och är nödvändiga för att i större utsträckning ska leva upp till sina folkrättsliga åtaganden. anser att bestämmelserna om synnerligen ömmande omständigheter ska förändras, så att fler får stanna i landet. kommer att fortsätta arbeta för att ska bli ett öppnare land. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. Det är viktigt både för livskvalitet och för miljöhänsyn. Det finns människor som arbetar betydligt mindre än vad de skulle vilja som det finns de som jobbar mycket mer än de önskar. För många är det svårt att få ihop arbete, barn och fritid och många känner stress över att inte hinna med allt. Makt över sin tid är särskilt viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv, då fler kvinnor än män har osäkra anställningar, arbetar deltid och tar ett större ansvar för det obetalda hushållsarbetet. Vår vision är en bra och hälsosam balans mellan arbete och fritid. Genom innovationer, effektiviseringar och ekonomisk utveckling har nya sätt att producera varor och tjänster ständigt utvecklats, vilket lett till ökad produktion men också till att vi kunnat arbeta mindre. Vi studerar allt längre och börjar därmed jobba senare i livet. Vi lever , har längre semestrar och längre föräldraledighet. Det är en positiv utveckling som bidragit till högre livskvalitet. När 40-timmarsveckan drevs igenom var det en stor seger för landets löntagare. Arbetstidsförkortning har sedan fortsatt avtalsvägen och många har en kortare avtalad arbetstid än . var den genomsnittliga överenskomna arbetstiden medan den genomsnittliga faktiska arbetstiden var 36,3 timmar21. vision är att människor om de så önskar ska kunna arbeta mindre, t.ex. genom kortare arbetsvecka eller genom att under vissa delar av livet kunna jobba mindre och i andra skeden jobba mer. Hela samhället tjänar på att människor orkar arbeta hela livet och inte slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. 7.4Barnomsorg på obekväm arbetstid erbjuder bara knappt hälften av alla kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Kommunerna är inte skyldiga att erbjuda nattomsorg eller omsorg . Detta skapar problem för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och eller mycket , vilket är vanligt inom t.ex. vården, handeln och kultursektorn. Det finns numera få arbeten som slutar innan förskolan stänger. Oflexibel barnomsorg är därför ett så stort problem för ensamstående föräldrar att de kan tvingas tacka nej till jobb. anser att kommunerna bör tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. 7.5Lika rättigheter på arbetsmarknaden motsätter sig skuldbeläggning av människor med utländsk bakgrund och anser i stället att alla människor bör ses som resurser oavsett etnicitet. Regeringens vårbudgetproposition pekar ut utrikes föddas situation på arbetsmarknaden på ett sätt som snarare skjuter över ansvaret på individer än visar på de strukturella problemen. nyttjas inte fullt ut den kompetens som utrikes födda har. Regeringens pågående utredning om att öka arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor måste beakta att denna grupp har det särskilt svårt på arbetsmarknaden, med sämre anställningsvillkor och större ohälsa22. För att ta till vara alla människors kunnande vill vi förstärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet. Nyanlända som har en kvalificerad utbildning ska ges bästa möjlighet att få ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer, eventuellt efter kompletterande utbildning. Vi vill också underlätta för människor med utländsk härkomst att starta företag. En aktiv bostadspolitik för ökad integration är också avgörande för arbetsmarknaden. vill ha ett aktivt arbete mot den diskriminering och rasism som finns på arbetsmarknaden och i samhället. Kraven på aktiva åtgärder i diskrimineringslagen måste skärpas och jobbansökningsprocesserna måste bli mer öppna. Den strukturella diskrimineringen mot kvinnor finns på alla områden i arbetslivet, när det gäller såväl lön, anställningsform som arbetstid. Jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Det handlar också om att åstadkomma rimliga arbetsvillkor och rätt till heltid i kvinnodominerade branscher. Arbetet mot osakliga löneskillnader är ytterst ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste definiera målsättningar och skapa förutsättningar. Det politiska arbetet för att åstadkomma jämställda löner har stått stilla alldeles för . Vi vill att staten går före och avsätter medel för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig verksamhet. Vi vill också att får ett tydligt uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå åtgärder. Nya karriärvägar inom kvinnodominerade yrken behöver också stimuleras och diskrimineringsombudsmannens ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste stärkas. 7.7En bättre arbetsmiljö för ett mer hållbart arbetsliv Vi ser hur allt fler människor, särskilt inom vård- och utbildningssektorn, upplever stress på jobbet. och kraven i arbetslivet ökar ständigt. Antalet arbetsplatsolyckor har ökat kraftigt bland praktikanter och personer som deltar i olika arbetsmarknadsprogram23. Dessutom saknar en stor andel lönebidragsanställda försäkringsskydd då arbetsgivare inte betalar in pension och försäkringar. vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Med en bra arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt kan människor dessutom få bättre möjlighet att själva välja när de vill ta ut pension i stället för att tvingas sluta på grund av ohälsa. uppdrag kring särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem är viktigt. Ett stort problem är att nuvarande arbetsmiljölag är utformad efter traditionellt mansdominerade arbetsplatser. Det finns tydliga regelverk som rör byggnadsverksamhet, men inom vård, skola och omsorg finns det väldigt få regler. Könsskillnader i bedömning av arbetsskada är välkänt. Vi vill att kvinnor och mäns arbetsskador ska bedömas på lika villkor och att regeringen ser till att gällande lagstiftning tillämpas. Vi vill också att arbetsmiljölagen ses över så att den tydligt anpassas efter både kvinnodominerade och traditionellt mansdominerade arbetsplatser. 7.8En värdig sjukförsäkring och en allmän arbetslöshetsförsäkring Alliansen har genomfört omfattande förändringar i trygghetssystemen som försämrat villkoren för många människor. När regeringen ändrade sjukreglerna 2008 försvann möjligheten att få ersättning för sjuka som inte haft något jobb, eller som av annan anledning inte hade någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Sedan de nya reglerna trädde i kraft har drygt 58 000 personer kastats ur försäkringen24. Alliansens införande av hårdare regelverk har gjort det svårare för människor att rehabiliteras efter längre sjukskrivningar. Tack vare hårda påtryckningar tvingades regeringen backa och återinföra ett mer rättssäkert begrepp för prövning av människors arbetsförmåga efter 180 dagars sjukskrivning en seger för . I väntan på ett helt nytt system var detta ett viktigt steg. Regeringens återföring av medel för sjukpenning och rehabilitering på visar att regeringens hårdare krav för att få människor ut ur sjukförsäkringen in på arbetsmarknaden inte har fungerat. De reformer alliansen genomfört avseende arbetslöshetsförsäkringen har försämrat villkoren drastiskt för många människor, vilket drabbat särskilt unga och utrikes födda. Regeringens kraftiga höjning av avgifterna till a-kassan fick till följd att cirka en halv miljon människor gick ur. Den förhöjda finansieringsavgiften innebär också att a-kassan blivit dyrast för dem som behöver den mest. hade a-kassorna endast lyckats locka tillbaka en femtedel av dem som lämnade och många nya på arbetsmarknaden går inte med i a-kassan. Endast tre av tio ungdomar i åldrarna är medlemmar i a-kassan och bara en av tio arbetslösa får ersättning från a-kassan. Sedan regeringen avskaffade det s.k. studerandevillkoret är det omöjligt att kvalificera sig för ersättning från a-kassan genom att studera. Den oförsäkrade arbetskraften har ökat med . menar att det behövs ett nytänk i socialförsäkringarna. Vi måste sätta det friska i fokus för att se möjligheter hos varje individ i stället för att stämpla människor som sjuka eller arbetslösa. Vi måste skapa förutsättningar för människor att kunna arbeta och bidra till samhällets utveckling i stället för att placeras i passiva program. För att undanröja hinder för sysselsättning föreslår att personer med försörjningsstöd i en övergångsperiod får behålla en del av stödet även när de får arbete. Vi beklagar att regeringen dröjer ytterligare med konkreta förslag i denna fråga. 7.9Arbetslivstrygghet en försäkring för alla vill införa ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, överskådligt, inkluderande och jämlikt. Vi vill se en försäkring som gäller vid både arbetslöshet och sjukdom. infördes allmän sjukförsäkring i . Vår grundsyn är att arbetslöshetsersättningen ska vara en omställningsförsäkring och ska omfatta alla, precis som sjukförsäkringen gör. Människor ska inte behöva bollas runt mellan och Arbetsförmedlingen. Vi vill se en enda väg in i trygghetssystemen och många vägar ut. Arbete ska löna sig, men även räknas bredare än så att även studenter, egenföretagare och familjehem kan omfattas av en acceptabel försäkring. Att allt fler av dem som står utan a-kassa och sjukförsäkring hänvisas till kommunernas socialkontor för att få försörjningsstöd är bekymmersamt. Inte bara för den enskilde, utan också för kommunerna som får svårt att få ekonomin att gå ihop, vilket i slutändan riskerar att leda till nedskärningar i vården, skolan och omsorgen. De olika regelverken sätter krokben för individer och handläggare. Arbetsförmedlingen har sitt stuprör, a-kassorna sina stuprör, sitt och sitt. Även om och Arbetsförmedlingen nu ska jobba mer tillsammans har de ändå olika regelverk. Det betyder i praktiken att människorna får ersättning antingen från a-kassan som räknas på ett sätt eller från sjukförsäkringen som räknas på ett annat sätt. Eller så får individen ingen ersättning alls och då uteblir oftast insatserna från . driver förslag om samlad arbetslivstrygghet, där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår liksom en lägsta ersättning. Som steg mot arbetslivstrygghet vill vi införa ett golv och ta bort den bortre gränsen helt i sjukförsäkringen, höja taket samt höja ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och ta bort de differentierade avgifterna. Vi vill också att ersättningsgrundande inkomst räknas på samma sätt om du är sjuk eller arbetslös så att det blir en inkomstförsäkring. Det är dags att anpassa dagens familjepolitik till moderna förhållanden. Alltför länge har politiken utgått från den klassiska kärnfamiljen och dess starka normer kring män, kvinnor och barn. vill avskaffa regeringens reformer om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus som inte bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. Vi vill i stället införa en tredelad föräldraförsäkring med en del till vardera föräldern och en del som fritt kan överlåtas, även till en tredje person. En sådan lösning skulle både öka möjligheten för ett jämställt, individanpassat uttag och förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden. En tredelning skulle ge fler närvarande pappor och sätter barnets rätt till båda sina föräldrar främst. 7.11Hög kvalitet i vård, skola och omsorg Alla ska kunna lita på skolan, vården och omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. För kvaliteten är det inte avgörande om huvudmannen för skolan eller utföraren av omsorgen är kommunen eller en enskild aktör, utan med vilket engagemang och kompetens som elev eller omsorgstagare bemöts och hur de får sina behov tillgodosedda. Att det finns en medvetenhet i organiseringen och planeringen där elev eller omsorgstagare sätts i centrum är överordnat frågan om vem som driver verksamheten. Vi tror på en mångfald av aktörer och driver en politik för att förtydliga vad de som är berörda av både skola och omsorg kan och bör förvänta sig. Vi tror också att vården, omsorgen och skolan även fortsättningsvis ska finansieras med gemensamma resurser. Först och främst handlar det om att säkra goda kvalitetskrav och kriterier i verksamheten. vill vi motverka att verksamhet i välfärden enbart drivs med syftet att göra vinst. Kvaliteten i verksamheten måste alltid sättas i första hand. Därför vill vi genomföra några reformer: Alla aktiebolag som driver skolor ska i sin bolagsordning klargöra att verksamheten har utbildning som huvudsyfte. Aktiebolag som driver skolor ska ha av Skolinspektionen certifierade revisorer. Ändrade ägarförhållanden ska anmälas till Skolinspektionen så att när en skola säljs behövs ett nytt tillstånd. 7.12Fler hyresbostäder till unga och studenter På orter med bostadsbrist behövs en nyproduktion med mångfald och långsiktighet. Särskilt ungdomar och studenter har svårt att hitta bostad. Behovet av hyresbostäder är akut. prioriterar därför satsningar som skapar fler yt- och kostnadseffektiva lägenheter lämpliga för ungdomar och studenter. Vi föreslår att det inrättas ett nationellt , bestående av aktörer på bostadsmarknaden, för stärkt samordning och innovation i produktutvecklingen. Kommunerna ska också ges stöd och vägledning för att kunna ta en mer aktiv roll i bostadsförsörjningen. Dessutom vill vi att kapital frigörs, exempelvis genom att AP-fonderna får större frihet att investera i fastigheter. Förslagen syftar till att öka byggnadstakten så att 30 000 yt- och kostnadseffektiva hyreslägenheter kan produceras . Vi motsätter oss det aviserade borttagandet av möjligheten att i efterhand få en prövning av hyrans skälighet. 7.13En levande landsbygd Hela ska leva vill ha en levande landsbygd där ungdomar, barnfamiljer, äldre och företagare kan leva och verka. Vi slår vakt om hela och anser att den pågående nedmonteringen av offentlig service på landsbygden är ett misstag. Samhällsfunktioner som polisen, Arbetsförmedlingen och är till för alla medborgare, inte bara storstädernas befolkning. Vi vill investera i servicekontor för bättre offentlig service på landsbygden och i mackstöd för utbyggnad av tankställen för biogas. vill att hela ska få del av ett rikt kulturutbud.