mot · H002Fi250 · 2012-10-04 00:00:00 — Regeringens förändringar av fastighetsskatten och slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Personer som äger lyxvillor har fått en rejäl skattesänkning, som vanliga småhusägare bara har fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Vi menar att beskattningen måste utformas med krav på förutsägbarhet, men också uppfattas som rättvis. Därför bör marknadsvärdet tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder än vad det gör . Med utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av småhusen får höjd skatt jämfört med dagens regler. föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av fastighetsskatten i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna ges möjlighet till uppskov med reavinstskatten vid försäljning av bostad upp till ett tak på . Uppskoven uppgår till ca . Det innebär utestående skatteintäkter på nästan , vilket är mer än statens totala kostnad för t.ex. försvaret. Förutom att staten alltså riskerar att gå miste om viktiga intäkter bidrar de generösa uppskovsmöjligheterna till att driva upp bostadspriserna. menar att uppskovsmöjligheterna ska tas bort. I ett första steg föreslår vi att taket sänks till . anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en sänkning av fastighetsskatten för hyreshusenheter. välkomnar detta men vill gå längre och helt slopa fastighetsskatten för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Vi avvisar regeringens förslag om att höja schablonavdraget för att hyra ut sin bostad i andra hand. vill utreda utformningen av en förmögenhetsskatt som kan införas . som den förra förmögenhetsskatten hade brister kan vi konstatera att de som tidigare betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. På motsvarande sätt vet vi att den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi föreslår därför att det införs arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Även utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. En preliminär bedömning är att skattesatsen sätts till och att det medges ett grundavdrag på . Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. Regeringen bör återkomma med förslag om införande av arvsbeskattning i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen aviserar att man vill införa ett s.k. investeraravdrag i syfte att stimulera tillgången på kapital i mindre företag. preliminära bedömning är att avvisa förslaget, framför allt på grund av de risker för skatteundandragande som förslaget medför och som regeringen också själv lyfter. 5.5.6Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. menar att den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. I stod inrikes transporter för av växthusgasutsläppen . Av de inrikes transporterna stod vägtrafiken i sin tur för av utsläppen. konstaterar i sin stora Kapacitetsutredning (2012) att styrmedel som leder till minskad biltrafik krävs för att nå våra klimatmål. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten . Vi föreslår att koldioxidskatten höjs med . För den som tankar betyder vårt förslag att literpriset på bensin blir ca högre . innebär höjningen en prisökning med ca vid pump. Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Därför är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för dessa grupper. Vi föreslår bland annat sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner och bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Bra transportmöjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag, och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Det är lastbilstransporterna som stått för den största delen av trafikökningen på vägarna. För att motverka en ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon krävs åtgärder. Vi vill därför införa en kilometerskatt för tunga fordon. Förutom miljöperspektivet kan en kilometerskatt även bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivå som gäller för bensin för bilar. Därför vill vi införa en skatt på inrikesflyg i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. har länge efterfrågat en ny miljöbilsdefinition som skärper utsläppskraven på våra miljöbilar. Vi välkomnar därför att regeringen nu föreslår en miljöbilsdefinition som skärper utsläppsgränsen för femårig befrielse av fordonsskatt. Förslaget är ett steg i rätt riktning även om koldioxidutsläppen inte borde vara kopplade till tjänstevikten på bilen. Om man istället inför en platt gräns som kontinuerligt sänks uppmuntras köp av mindre och energisnålare bilar. Dessutom anser vi att en s.k. bonus malus-modell som försäljningsskatt kopplad till miljöbilsdefinitionen bör införas. Detta betyder att bilar med mycket låga koldioxidutsläpp får en betydande skattebonus, bilar med genomsnittliga utsläpp beskattas neutralt medan de med höga utsläpp får en hög skatt. I frågan om tonnageskatt förenas hänsyn till miljö och sysselsättning. värnar både jobben inom rederinäringen och de relativt sett miljövänliga transporterna till sjöss och vill därför lagstifta om tonnageskatt. Vi noterar att regeringen i budgetpropositionen aviserat att möjligheten att införa ett system med tonnageskatt och frågor om andra stöd till sjöfarten bör utredas. befarar dock att ett införande av en tonnageskatt därigenom ytterligare kommer att försenas. Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav, vilket påverkar det ekosystemet negativt. Inte minst är övergödd av näringsämnen från jordbruk och avlopp. Därför anser att det är nödvändigt att införa en skatt på handelsgödsel och höja skatten på bekämpningsmedel. Tabell 9 Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Finansiellt sparande offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 10 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Tabell 11 Kommunsektorns finanser Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Statsbidrag under UO 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Tabell 12 Direkta jobb i budgetförslag Antal personer, netto jmf med regeringen Tabell 13 Utbildningsplatser i budgetförslag Utbildningsplatser, jmf med regeringen 7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar Tabell 14 Finansiell effekt offentlig sektor Höjd skatt för löntagare (/mån) Sänkt skatt sjuka, arbetslösa m.fl. Avdragsrätt medlemskap i fack och a-kassa Slopat avdrag för gåvor Skattereduktion för FoU, små och medelstora företag Slopad skatt för hyreslägenheter Fastighetsskatt villor inkl utökad begränsningsregel Sänkt tak uppskov vid bostadsförsäljning till Nej till skattelättnader vid andrahandsuthyrning Sänkt fordonsskatt bilar i glesbygd Båtskatt och sänkt skatt alkylatbensin Skatt på handelsgödsel och höjd skatt bekämpningsmedel Naturvårdsavgift, avgift djurtransport och djurskyddskontroll Ombyggnation för ökad tillgänglighet Utbildn.vik, övergångsjobb, lärlingar, traineer 8Utgiftsramar och fördelning av utgifter i statsbudgeten Tabell 15 Utgiftsramar 2013-2015 Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 16 Fördelning av utgifter i statsbudgeten 20132015 Miljoner kronor, avvikelser i förhållande till regeringen Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. för europapolitiska studier samt EU-information Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning KPI-effekt av höjd koldioxidskatt Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Särskild utredningsmyndighet för misstänkta polisbrott Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete Offentligt biträde i utlänningsärenden Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Bidrag till vissa museer Utbyte av tv-sändningar mellan och Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Pilotstöd, marknadsintrod., planering vindkraft, branschprogram Kompensation för klimatskatt på flyg Utbyggnad cykelparkeringar vid järnvägsstationer Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ersättningar för viltskador m.m. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Bilaga 1 Beräkning av statsbudgetens inkomster Tabell 17 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (V) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) En djupare analys av EMU-krisen återfinns i motion ekonomiska vårproposition. KI, Konjunkturläget, . Regeringens skrivelse 2010/11:79, för finanspolitiken, s. 22. Det vanligaste kriteriet för att bedöma finanspolitikens inriktning tar fasta på förändringen av det strukturella sparandet (se t.ex. KI, Konjunkturläget , s. 28 och BP13, s. 132). Om det strukturella sparandet minskar är politiken expansiv, medan finanspolitiken är åtstramande om det strukturella sparandet ökar. En invändning mot detta resonemang är att det genomsnittliga BNP-gapet (som är det mått som används för att justera det finansiella sparandet för konjunkturläget) inte är oberoende av den ekonomiska politiken. Om det finns en slagsida i den ekonomiska politiken som innebär att överhettning och hög inflation anses skadligare för ekonomin än perioder av lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet kommer detta att resultera i att BNP-gapet i genomsnitt blir negativt. Men detta är ju ett policyfel och ingen asymmetri avseende BNP-gapet över konjunkturcykeln. (2011), Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas, s. 101. Datamaterial från Arbetsförmedlingen. Avser antal personer som varit utan arbete längre än . Arbetsförmedlingen: Arbetsmarknadsutsikterna . Öppet arbetslösa och sökande i program med aktivitetsstöd (). Vakansgraden mäts som kvoten mellan antalet lediga jobb enligt SCB:s vakansstatistik och antalet personer i arbetskraften enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar (). Mätt som årsgenomsnitt. Avser perioden 20062010. , Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport . SNS: Enkla regler svåra tider. : PM Jobb och tillväxtsatsningar (). Vilket Europeiska kommissionen identifierat som risker för den makroekonomiska stabiliteten i sin , KOM(2012) 68 (slutlig). Man bör emellertid tolka skillnaderna i nivåerna avseende hushållens skuldkvoter med en viss försiktighet på grund av en rad olika länderspecifika skillnader att mäta hushållens skulder och inkomster (Källa: , Dnr 2012:235). Med låg ekonomisk standard avses här inkomster som understiger av medianinkomsten. Långvarig låg relativ ekonomisk standard definieras av regeringen som minst fyra på varandra följande år under gränsen för låg relativ ekonomisk standard. VP12, bilaga 3, s. 35. Exklusive kapitalvinster, per konsumtionsenhet. Se t.ex.: Dáddio, A. 2008: Intergenerational mobility: Does it offset or reinforce income inequality ur Growing Unequal, . Ett vanligt mått på social rörlighet är sambandet mellan fäders och söners inkomster. , Dnr 2012:323. , Dnr 2012:264. Med relativ fattigdom avses inkomster som understiger av medianinkomsten. Med nettoinkomst menas bruttoinkomst reducerat med slutlig skatt. I bruttoinkomsten ingår skattepliktiga transfereringar som arbetslöshetsersättning, sjukpenning m.m. Sysselsättning i tusental och konsumtion som procentuell förändring i fasta priser från föregående år. Procentuell förändring i fasta priser från föregående år, samt genomsnittlig 19802005 och 20062011. 34 I rapporten finns uppgifter om de olika utförarnas finansiärer. Där framgår det hur stor andel av de privata utförarnas totala finansiering inom respektive område som kommer från det offentliga, dvs. Dessa andelar är för utbildning, för hälso- och sjukvård respektive för omsorg och sociala insatser. Genom att relatera den offentliga finansieringen med rörelseresultatet för respektive område erhåller vi en uppskattning av det sammantagna skattefinansierade rörelseresultatet. Beräkningen baseras på ett antagande att avkastningen på verksamhet som finansieras via skatt är densamma som avkastningen på verksamhet som finansieras privat. SCB:s rapport innehåller inga beräkningar om förhållandet mellan dessa. I rapporten konstaterade man dock att: Det visar sig att avkastningen ligger högre bland de företag som får huvuddelen av finansieringen från det offentliga jämfört med de företag som inte får det. Vår beräkning av det skattefinansierade rörelseresultatet är därför troligen i underkant. SCB, Finansiärer och utförare inom vård, skola och omsorg 2010. , Dnr 2012:323. Jobbskatteavdraget, Rapport 2012:2 IFAU.