mot · H002U205 · 2012-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att undertecknar och ratificerar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Nato inte ska tillåtas öva eller testa vapensystem inom territorium.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta initiativ till en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta initiativ till en zon fri från massförstörelsevapen i . 1 Yrkande 4 hänvisat till FöU. är en unik del av vår planet. I 800 har delar av det varit täckt av is. I det arktiska havet och på landområdena däromkring har det utvecklats ett unikt, men också känsligt, natur- och djurliv. Det finns ingen entydig definition av . Men har definierat som alla områden norr om , vilket innebär både det arktiska havet och landområden på och i , , , , , och . är hem för drygt 4 miljoner människor, varav många tillhör olika urfolk som levt i i årtusenden och utvecklat sin kultur i samklang med de unika naturförutsättningarna. Ett av dessa urfolk är samerna som bl.a. lever i norra . är hoten mot allvarligare än . På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser, för både växtliv, djur och människor. I klimatförändringarnas spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av de naturresurser som finns i och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär både nya hot mot miljön och att risken för säkerhetspolitiska spänningar i regionen ökar. Delar av ligger i och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför ha direkt påverkan på vårt land. Trots det är debatten om frånvarande i . Inte ens pågående ordförandeskap i har inneburit att de viktiga frågorna om kommit upp på den politiska dagordningen. Detta kan förklaras med att regeringen inte valt att prioritera i sin utrikespolitik och inte valt att utnyttja den möjlighet som ordförandeskapet ger till att försöka hitta lösningar på stora utmaningar. För är det inte ett alternativ att blunda för utmaningar, därför väljer vi att i denna motion lyfta fram några förslag på hur kan agera för att möta dessa. På få andra platser på jorden märks klimatförändringarna så tydligt som i . Medeltemperaturen i har ökat dubbelt så mycket som ökningen i global medeltemperatur . Och det får konsekvenser. täckte istäcke , vilket är mindre än bottenrekordet som slogs . Istäcket har aldrig varit så litet sedan satellitmätningarna inleddes . De ökande temperaturerna gör också att permafrosten smälter i de angränsande landområdena, bl.a. i norra . Att isen smälter får flera dramatiska konsekvenser både för de globala havsnivåerna och för djur, växter och människor i . Att isen smälter och permafrosten tinar bidrar i sig också till ytterligare klimatförändringar. När permafrosten smälter frigörs stora mängder klimatdrivande växthusgaser. Medan is reflekterar solens strålar absorberar öppet vatten värmen, vilket i sin tur ökar problemen med uppvärmning. Forskare varnar dessutom för att sommarens mycket kraftiga issmältning kan förebåda en hård vinter i norra . Det finns inga genvägar för att rädda , koldioxidutsläppen måste minska. Då krävs internationellt bindande avtal och ökade resurser till klimatinvesteringar. anser dels att i detta sammanhang måste agera som ett föregångsland, dels att totala utsläpp måste minska till 2020 jämfört med nivåer. Till 2050 vill vi att minskar utsläppen , då bör med andra ord vara ett land med nollutsläpp. Läs vidare i motion om klimaträttvisa. IPCC, FN:s klimatpanel, har visat att sot kan ha en betydande värmande effekt, i synnerhet i alpina regioner och . Sot bidrar både till uppvärmning av atmosfären och till att påskynda avsmältningen av is och snö då det faller till marken. I det korta perspektivet behöver därför åtgärder vidtas som minskar utsläppen av just sot. Ytterligare en stor utmaning är utsläppen av freoner som bidrar till nedbrytning av ozonskiktet. Hitintills har ozonskiktet i synnerhet brutits ner över och . När ozonet bryts ner ökar uppvärmningen, men dessutom ökar risken för hudcancer bland människor och skador på växtliv. Trots att världen genom Montrealprotokollet lyckats minska utsläppen av freoner kommer det att ta decennier innan ozonskiktet är återställt och meddelade () att ozonlagret över var rekordtunt. ogästvänliga natur och det tjocka islager som täckt stora delar av området har länge förhindrat exploatering av naturresurserna i . De människor som levt i har istället på många sätt levt i samklang med naturen och brukat de ekotjänster i form av jakt, fiske och växtliv som kan erbjuda. Genom tekniska framsteg och på grund av klimatförändringarna förändras nu detta och både företag och länder blickar mot . Enligt uppskattningar finns en tredjedel av världens ännu ej upptäckta naturgasreserver och av världens oljereserver i . har redan gett tillåtelse till oljeborrning i , östra kommer att öppnas upp för oljeborrning och i nordligaste inleds den första oljeutvinningen till havs . Företag som , och är oerhört aktiva i regionen. är inget undantag, även den borgerliga regeringen lyfter fram de näringspolitiska möjligheter som klimatförändringarna skapar. I regeringens strategi för skriver man att norsk och rysk utvinning av olje- och gasresurser i öppnar möjligheter för svenska företag inom gruvdrift och . slår regeringen fast att ska verka för att den förväntade utvinningen av olja, gas och andra naturtillgångar sker på ett hållbart sätt. Hur olja ska utvinnas på ett hållbart sätt i är dock en utestående fråga. anser att måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Dels kommer en exploatering att leda till ökad tillgång till icke förnyelsebara energikällor som möjliggör fortsatta och ökande koldioxidutsläpp, dels är risken överhängande att en exploatering av dessa naturresurser kommer leda till mycket stora miljöproblem i regionen vid utvinning och transporter. I sammanhanget kan det vara bra att påminna om att omfattas av ett miljöskyddsprotokoll som förbjuder utvinning av naturtillgångar . En liknande reglering behövs för . bör verka för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I väntan på att en konvention är på plats bör agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. regleras staters ansvar för oceanerna genom (UNCLOS). I konventionen regleras bl.a. näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har undertecknat konventionen, med ett undantag: . bör verka för att undertecknar och ratificerar . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. naturtillgångar och möjligheten att nya transportleder ska kunna öppnas upp i klimatförändringarnas spår gör att allt fler länder blickar norrut och börjar bevaka sina intressen. Ett tecken på detta är att allt fler länder väljer att ansöka om observatörsstatus i samarbetsorganet . Men det visar sig också genom en ökad militär närvaro i . gör fem länder anspråk på delar av ArktisRyssland, , , och trots att stora delar av inte ligger inom något lands territorialgränser. Eftersom fyra av dessa länder dessutom är medlemmar i har också militäralliansen blivit en aktör i regionen. har hitintills varit tydligast i sina anspråk genom att de placerade en rysk flagga på havsbotten exakt på . Ländernas anspråk också upp militärt. Både och är på väg att skapa "arktiska bataljoner", redo att skydda nationella intressen. återupptog sina överflygningar med strategiska bomb- och spaningsplan över . Även har ökat sina överflygningar med B-2 och bombplan. 2011 genomförde (Isbjörn) med fokus på förmågan för de kanadensiska styrkorna att hävda suveräniteten i norra utmanande miljö enligt en studie från Försvarshögskolan. Militariseringen av märks också i vårt eget land. har antalet internationella militärövningar i norra ökat kraftigt, exempelvis genom Cold Response som arrangerats inom ramen för Partnerskap för fred och flygövningen Loyal Arrow som genomfördes i norra och var den största flygövningen i historia. Övningsfältet , North European Aerospace Testrange, har utvecklats till en allt viktigare arena för Natos testning av bomflygplan, förarlösa flygplan (s.k. UAV:er), missiler och andra vapentyper. har kraftigt motsatt sig denna utveckling. Nato ska inte tillåtas genomföra några militärövningar eller testa vapensystem inom territorium. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Men att allt fler länder blickar mot måste inte betyda en ökad risk för konflikter. Det finns goda exempel i regionen på hur säkerhetspolitiska spänningar kan omsättas i ömsesidigt samarbete. Efter togs Spetsbergstraktatet fram, ett fördrag som reglerar och Björnöns folkrättsliga och politiska status. Fördraget slog fast att områdena tillhörde , men att alla undertecknande staters medborgare hade samma rättigheter att verka på och Björnön. Man slog också fast att områdena var neutrala och att öarna skulle demilitariseras. är Spetsbergstraktatet undertecknat av drygt 40 stater och det skulle i flera delar kunna vara en förebild för ett framtida avtal om . vill att tar initiativ för en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Flera av de stater som visar ett allt större intresse för har kärnvapen. Kärnvapen har också befunnit sig i genom de kärnvapenbestyckade ubåtar som flera stater innehar. Stora delar av världen omfattas av kärnvapenfria zoner/zoner fria från massförstörelsevapen. Det gäller exempelvis , , och . bör ta initiativ till en zon fri från massförstörelsevapen i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.