mot · H002A393 · 2012-10-05 00:00:00 — Trots en allt starkare närvaro av särskilt muslimska ungdomar i gymnasieskolan är ett vi-och-dem-tänkande förhärskande i läromedlen i ämnet religion.32 anser att det behövs en ordentlig genomgång av läromedlen för att upptäcka omoderna och felaktiga skrivningar. Skolans roll i motverkandet av islamofobi, antisemitism och rasism är ovärderlig. Det finns ett tydligt samband mellan attityder gentemot minoriteter och undervisning i mänskliga rättigheter. Lärares kunskap i mänskliga rättigheter, mångfald och konflikthantering måste därför prioriteras högre i lärarutbildningar och fortbildning för lärare. Forum för levande historias undersökning visar att unga muslimer i hög grad är utsatta för islamofobi. Av dem som definierar sig som har angett att de blivit utsatta för någon form av kränkande beteende som hör samman med religionstillhörigheten.33 Antalet polisanmälningar med identifierade hatbrott ökade också jämfört med , till drygt 5 490. Den största ökningen fanns inom hatbrott med antireligiösa motiv. Av de antireligiösa hatbrotten var största andelen islamofobiska.34 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism samt islamofobiska och antisemitiska hatbrott. 10.4.3Särskild satsning för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer vill ha en särskild satsning från statligt håll, exempelvis genom ett uppdrag till DO, att särskilt satsa på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. 10.4.4En skola fri från diskriminering och rasism Skolan är en nyckelarena för att motverka rasism i samhället. I en rapport från Säkerhetspolisen beskrivs skolan som en viktig arena för ett grundläggande arbete som kan bidra till att förebygga radikalisering. I rapporten konstateras att skolan behöver hjälpa till med undervisning i kritiskt tänkande, analys av propagandateknik samt trovärdighetsbedömning av sidor på internet. Skolan behöver då ges tillräckliga resurser både ekonomiskt och kompetensmässigt för att vid behov ta debatten om våldsbejakande extremism i olika former.35 vill att skolor ges tillräckliga resurser för att kunna ta den viktiga roll som skolan behöver ta för att motverka rasism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och rasism i skolan. Vi har inte längre en statskyrka i och kristendomen är inte längre statsreligion. Trots detta är övervägande delen av alla nationella helgdagar på något sätt knutna till den kristna läran och kyrkoåret. som vi fortfarande har dessa kristet präglade helgdagar har vi stora befolkningsgrupper som tillhör andra religiösa grupperingar eller som saknar någon form av religiös tro. Ur detta perspektiv är det enligt vår mening självklart att det kristna helgdagsmonopolet måste ifrågasättas. Vårt förslag är att samtliga religiöst präglade helgdagar överförs till en form av ledighetspott som den enskilde fritt kan förfoga över. På så sätt kan alla personer vara lediga vid de helgdagar som bäst passar deras religiösa övertygelse. De som inte vill fira någon som helst religiös högtid kan använda dagarna för enbart vila och rekreation eller andra syften. Detta skulle även vara en logisk konsekvens av separationen mellan stat och kyrka och skulle visa alla människor i att alla religioner och trosövertygelser är lika mycket värda i statens ögon. Genomförandet av denna valfrihetsreform kan få ekonomiska konsekvenser för den enskilde; vissa kommer att förlora på det och vissa kommer att vinna. Några kostnader för staten torde inte uppkomma. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa flexibla helgdagar i form av en ledighetspott. 11Ingen demokrati utan dig Ett demokratiskt samhälle måste vara representerat av de människor som lever i samhället, annars är det ingen demokrati. utveckling mot ett mångkulturellt samhälle måste bättre avspeglas på alla samhällsområden. Svenskar med utländsk bakgrund är underrepresenterade inom politiken, från valdeltagande till politiska uppdrag.36 Ett högt valdeltagande är viktigt för att de beslutande församlingarna ska uppfattas som legitima av medborgarna, och representativa för befolkningen. Alla röstberättigade har möjlighet att påverka sin och sina medmänniskors framtid, men det är många som väljer att avstå. val var valdeltagandet bland utrikes födda , jämfört bland de inrikes födda. Av utrikes medborgare med rösträtt till landstings- och kommunalval röstade . Anledningarna till att många utlandsfödda eller med utländsk bakgrund avstår från sin påverkansmöjlighet kan vara flera. Det kan vara en känsla av att inte vara delaktig i det svenska samhället, bristande engagemang, eller att man inte förstår eller känner till det demokratiska systemet. Det låga valdeltagandet bland utrikes födda är ett demokrati- och delaktighetsproblem. Det krävs åtgärder för att öka andelen röstande. Röstningsförfarandet måste vara tydligt och enkelt och det krävs även kontinuerliga informationsinsatser på olika språk i de valkretsar där valdeltagandet är lågt. Ett samarbete med lokala antidiskrimineringsbyråer och lokala föreningar kan vara ett verktyg för att öka delaktigheten. Direktvalda stadsdelsnämnder i storstäderna är också ett sätt att öka den demokratiska delaktigheten och valdeltagandet. När människor känner att deras röst får betydelse, och de även känner till de människor som sitter i nämnden, ökar engagemanget. går utvecklingen ofta i motsatt riktning allt fler frågor flyttas över till centrala nämnder och avståndet till politiken och politikerna ökar. anser att försöksverksamhet med direktvalda stadsdelsnämnder ska införas i någon av storstäderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra försöksverksamhet med direktvalda stadsdelsnämnder. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från länder utanför EU måste dock ha varit bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. Detta innebär exempelvis att en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttade till inte får samma rätt. Den här orimliga uppdelningen mellan medborgare inom och utom EU måste upphöra. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktig; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara icke EU-medborgare. Med anledning av detta föreslår vi att ska besluta att ge personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och bosatta i har. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och ska ges samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och bosatta i har. Många som kommer till har en dröm om att äntligen få engagera sig politiskt i fred och frihet. Verkligheten för politiker med utländsk bakgrund visar sig dock innehålla många hinder för verkligt deltagande. Många vittnar om svårigheter att förstå de osynliga och informella spelregler som gäller inom politiken, som blir synliga först när någon överskrider dem. Strukturer missgynnar särskilt kvinnor, och i ännu högre utsträckning kvinnor som bär slöja, som ofta får känna av en dubbel belastning.37 En undersökning från SCB visar till och med att politiker med utländsk bakgrund är betydligt mer utsatta för hot än politiker med svensk bakgrund. av politikerna med utländsk bakgrund har utsatts för hot eller trakasserier, jämfört för politiker med svensk bakgrund. Det är också skillnad i hotens karaktär; politiker med utländsk bakgrund får oftare rasistiska hot medan politiker med svensk bakgrund får hot som gäller politiska beslut.38 har ett demokratiproblem när vår mångkulturella befolkning inte speglas i våra politiska församlingar. Utrikes födda och personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland de förtroendevalda i kommunerna. Gruppen med födelseland utanför utgör av de förtroendevalda i kommunerna jämfört av befolkningen. Det gäller även svenskfödda med två utrikes födda föräldrar. Forskning har visat att mönstret har sett likadant ut under hela 2000-talet.39 Det ligger alltså ett stort ansvar på de beslutande församlingarna att förändra sina strukturer och arbetsformer så att även personer med utländsk bakgrund attraheras av politiskt arbete och känner ett ansvar för styret av både sin bostadsort och riket som helhet. Ett visst samhällsklimat göder främlingsfientlighet medan ett annat skapar framtidstro. Tyvärr blir det allt glesare mellan maskorna i samhällets skyddsnät. Regeringens politik har ökat klyftorna i samhället. De som har halkat efter mest är unga föräldrar, barn till utrikes födda och ensamstående kvinnor och deras barn. Vi behöver fördela våra gemensamma resurser mer jämnt mellan olika grupper och skeden i livet. Det är feltänkt och kontraproduktivt att som använda brist på grundläggande trygghet som ett incitament för människor att skaffa arbete. Tvärtom är den grundläggande tryggheten i form av bostad och försörjningsmöjlighet en nödvändig förutsättning för att kunna delta i samhället. Det är anmärkningsvärt att orsaken till att man inte kan arbeta är avgörande för vilken ersättning man får. Dagens sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring är ett svåröverskådligt lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. vill införa ett och samma trygghetssystem arbetslivstrygghet för den som är sjuk, arbetslös eller i behov av försörjningsstöd. Människor ska slippa slussas runt mellan olika myndigheter och handläggare. De ska kunna veta vart de ska vända sig, och vilken ersättning som är att vänta. Ersättningsnivån ska vara lika stor oavsett om man är sjuk eller arbetslös. Många barn har inte råd att följa med på skolutflykter och vill helst inte ta hem kompisar. Barn som lever i ekonomisk utsatthet löper större risk att inte få en fullständig utbildning, att få sämre hälsa, oftare drabbas av sjukdomar, våld och olycksfall och att i större utsträckning mobbas i skolan. De är oftare otrygga rädda och deras liv begränsas i högre utsträckning av låg självkänsla. Allra mest ekonomiskt utsatta är barn till ensamstående kvinnor med utländsk bakgrund. Att vara fattig i ett välfärdsland betyder att inte kunna delta i samhällsbygget på samma villkor som andra, att inte bli delaktig. Delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god folkhälsa. Brist på inflytande och möjligheter att påverka den egna livssituationen har ett starkt samband med hälsa. Vi hänvisar till budgetmotion för vidare beskrivning av vår politik för arbetslivstrygghet. Människors möjligheter att leva ett gott liv ska vara oberoende av var de bor. Det finns områden i som präglas av isolering, både social och fysisk. Det är samhällets ansvar att vidta åtgärder för att öka attraktiviteten i dessa områden. Genom att bryta ner den fysiska isoleringen kan också den sociala minskas. Detta kan ske genom att områden binds samman genom stråk och ny bebyggelse. Planering av bostadsområden, såväl vid upprustning som vid nybyggnation, ska främja trygghet genom exempelvis bra belysning. Fler möjligheter att utveckla utsatta bostadsområden genom sociala investeringar behövs, till exempel genom att kommuner och statliga myndigheter samverkar för att frigöra kapital till satsningar inom skola, fritidsverksamhet och jobb. Andelen fattiga bland utrikes födda är betydligt större än i befolkningen som helhet, inte minst på grund av arbetslöshet och diskriminering. har barnfattigdomen varit överlägset störst bland utrikes födda. Höjd boendekvalitet går hand i hand med ökade incitament för byggande och lokalt näringsliv. Det är viktigt att utvecklingen i alla områden sker i samverkan med dem som bor och verkar på platsen. I stadsdelen i har det till exempel gjorts en satsning på så kallade bokaler (bostad + lokal), där bostäder kombineras med näringslivsverksamhet på gatuplan. Detta är ett sätt att inkludera de boende i utvecklingen av bostadsområdet. Ett annat bra exempel är det kommunala bostadsbolaget som äger och förvaltar lägenheter i stadsdelen i . Där utbildas och involveras arbetslösa Hovsjöbor i upprustningsarbetet och ungdomar får möjlighet att sommarjobba med att utveckla och underhålla området. Det kommunala bostadsbolaget samarbetar tätt med intresseorganisationer, myndigheter och föreningar, och de boende är också representerade i styrelsen. Genom en ökad närvaro av näringsliv och offentlig verksamhet i de berörda områdena skapas arbetstillfällen, ökad trygghet och minskad isolering. Segregationsperspektivet bör därför även tas i beaktande vid beslut om ut- och omlokalisering av statliga myndigheter. Ansvaret för en god bostadsmiljö ligger till stor del på den kommunala nivån, men det ankommer på riksdag och regering att skapa förutsättningar och minimera hinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftsamling för bostadsområden som präglas av sociala problem. Per (MP) http///opinion/ brannpunkt/tvaarsregeln-bor-tas-bort_7309737.svd (). Vi använder definition av nyanlända som är de som erhållit uppehållstillstånd av flyktingskäl, andra skyddsbehov eller av humanitära skäl, samt vissa av deras anhöriga som genom förordning (1990:927) har rätt att delta i kommunala introduktionsprogram. Nämnda grupp åsyftas också i de fall termerna flykting och flyktingmottagande förekommer, medan termen asylsökande åsyftar den grupp som inte har erhållit uppehållstillstånd. Etableringen av nyanlända en uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen (2012:22). Startålder och tidig utveckling i franska. Forskningsprojekt vid , forskningsledare , 20092010. . lägesbedömning 2010/11. Myndigheten för skolutvecklings förslag till nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar. Antal elever fortsätter öka i sfi http://www. /statistik-och-analys/2.1862/2.4402/2.4514/antalet-elever-fortsatter-att-oka-i-sfi-1.148441 Två tredjedelar får godkänt i nationellt prov i sfi Ändamålsenlighet och resultat i svenskundervisningen för invandrare. de gröna i . Granskning av sfi och sfi-bonus i , . Svenskundervisning för invandrare (sfi) en granskning av hur utbildningen formas efter deltagarnas förutsättningar och mål 2010:7. de gröna i . Granskning av sfi och sfi-bonus i , . Diskriminering i rättsprocessen, 2008:4. Dåliga tolkar hotar rättssäkerheten. //tolkar-oversatter-ofta-fel. Om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar. Diskriminering i rättsprocessen, 2008:4. Skrivelse: Bättre möjligheter att driva diskrimineringsmål. Skrivelse: Bättre möjligheter att driva diskrimineringsmål. Det blågula strukturell diskriminering i . Diskriminering i rättsprocessen, 2008:4. (red.) (2011). Perspektiv på kvinnors hälsa i arbetslivet. utredning Hon* hen* han (2010). Begreppet positiv antirasism myntades av och i deras bok med samma namn. Forum för levande historia. Antisemitism och islamofobi utbredning, orsaker och preventivt arbete (2011). Stycket baseras i huvudsak på denna källa. Forskning och framsteg. Rasismen minskar, F&F 5/2011. Muslimerna är vårt största utländska hot, . Forum för levande historia. Islamofobi en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet (2006). I framtidens skugga (). Forum för levande historia. Islamofobi en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet (2006). Forum för levande historia. Islamofobi en studie av begreppet, ungdomars attityder och unga muslimers utsatthet (2006). Brå, pressmeddelande . Identifierade hatbrott ökade 2011 men har minskat . Våldsbejakande islamistisk extremism i (2010). Demokratisk rapport 12 Förtroendevalda i kommuner och landsting 2011. Dekor eller deltagare? Vanligare med hot mot politiker med utländsk bakgrund, . Demokratisk rapport 12 Förtroendevalda i kommuner och landsting 2011.