ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub390 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Oerhört mycket av en människa är ett resultat av ens uppfostran och andra former av upplysningsarbete utifrån. Till vilken kyrka man bekänner sig, vilka politiska åsikter och andra värderingar man hyser, men kanske allra viktigast: vilka kunskaper man besitter. Den ojämförligt största andelen i denna bearbetning av själ och förstånd kommer på antingen skolans eller mediernas konto. Men medan pressens undervisning legat i klorna på åtminstone delvis högst tveksamma krafter och därigenom blivit både vinklad och ibland rentav fördummande, så har skolan i vårt land lyckligtvis alltid varit ett gemensamt samhällsansvar. Men har vi öppnat upp utbildningssektorn och släppt in de privata aktörerna också på detta tidigare fredade område. kan man jämföra och utvärdera resultatet. Skolresultaten har sjunkit i förhållande till andra länder sedan ändringen. Lärartätheten, som all forskning visar är av stor betydelse för inlärning, är lägre hos de privata utförarna än de offentliga. Trots detta ger de privata alternativen i genomsnitt högre betyg. Att dessa bolags hela affärsidé bygger på att med alla medel försöka locka så många elever som möjligt att välja just deras skola hör kanske till saken. Skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan! Därutöver har integrationen försämrats. Det leder till en skola där samhörigheten blir svagare och segregationen alltmer påtaglig, där gemenskap motverkas och främlingskap breder ut sig. Människor delas upp efter klass, härkomst och, inte minst, religion.
mot · H002Ub391 · 2012-10-02 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 15 Studiestöd Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Reducerad till följd av minskad invandring Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 4 500 nya komvuxplatser och 4 000 nya platser på .
mot · H002Ub393 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum. Forskningen kring samiska frågor har stor betydelse för möjligheterna att kunna bevara och vidarutveckla den samiska kulturen och identiteten, men också för beslutsfattandet, samhällsdebatten och möjligheterna att kunna förstå och förbättra livsvillkoren för såväl samerna som andra urfolk runt om i världen. De statliga medlen till den samiska forskningen har visserligen ökat . Merparten av verksamheten bedrivs dock i form av kortsiktiga och isolerade projekt och saknar således både samordning, stabilitet och ett långsiktigt perspektiv. I våra grannländer och har man visat att man är villig att prioritera den samiska forskningen genom att inrätta nationella samiska forskningscentrum. Förutsättningarna är goda för att inrätta ett liknande nationellt centrum med samordningsansvar även i . Vaartoe vid har med relativt begränsade resurser ägnat sig åt intensiv forskning och information i samiska frågor och har även frivilligt tagit på sig ett visst nationellt samordningsansvar. Genom tillgången till Demografiska databasen, som omfattar alla människor som varit bosatta inom det traditionella samiska utbredningsområdet , besitter man också unik information som skulle kunna utgöra en stark grund för vidare forskning. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att bör tillkännage för regeringen som sin mening att möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum med samordningsansvar möjligt bör utredas.
mot · H002Ub394 · 2012-10-04 00:00:00 — Ökat stöd till Myndigheten för tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till Myndigheten för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . vill öka stödet till Myndigheten för , vilken analyserar arbetsmarknadens behov och därefter avsätter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten utöver regeringens satsning på området. efterfrågar många arbetsgivare att deras anställda har någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en längre universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de ett- och tvååriga utbildningar som erbjuds via yrkeshögskolor ett bra alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är inte minst en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre arbetslöshet. Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel. Eftersom ser det utökade stödet till som en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna , och då vår bedömning är att matchningen på arbetsmarknaden kan öka avsevärt genom ökade medel, väljer vi att skapa utrymme för 16 000 nya utbildningsplatser . För denna satsning anslår vi dessutom medel till CSN till följd av utökade kostnader för studiestöd. Totalt satsar vi för ändamålet , varav är avsedda för CSN.
mot · H002Ub395 · 2012-10-03 00:00:00 — Begäran om lov från skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda lovangelägenheter. Den nya skollagen säger att det är rektorerna och inte skolförvaltningarna som skall avgöra vad en så kallad enskild angelägenhet för att få lov från skolan är för något. Situationen medger således att enskilda rektorer kan definiera enskilda angelägenheter olika och detta utan att kunna påverkas av allmänhetens syn på saken. Skolplikten är förstås en viktig del av skolgången inte minst för att garantera en uppföljning av varje elevs skolgång, men detta borde inte under normala omständigheter behöva gå ut över enskilda familjers behov av umgänge. Därav bör skollagen justeras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Ub396 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa valfrihet inom vuxenutbildningen. Valfrihetsreformerna i skolan har varit efterlängtade och framgångsrika. 300 000 barn och ungdomar går i olika fristående alternativ i förskolan, och gymnasiet. Några tusen olika enheter existerar enbart därför att de är valda av barn, elever och deras föräldrar. Valfriheten och mångfalden har lett till att fler barn och ungdomar kommer till sin rätt. Fler kan hitta en skola, en pedagogik och en inriktning som passar de egna behoven och förutsättningarna. Valfriheten ger en möjlighet att välja till det man tycker fungerar bra, men också en möjlighet att välja bort det man inte tycker är bra. Det ger makt åt medborgarna att påverka innehåll och inriktning, vilket är bra. Valfrihetsreformerna har bidragit till en positiv utveckling av skolan. Pedagogiken har utvecklats, mindre bra skolor har antingen förbättrats eller tvingats lägga ned. Engagerade rektorer och lärare har fått möjlighet att starta nya skolor, och arbetsmarknaden har vidgats för lärare och annan skolpersonal. Tyvärr tar valfriheten i skolan slut när man blir myndig. Möjligheten att välja anordnare inom vuxenutbildningen och sfi finns inte i mer än ett fåtal kommuner. I stället har kommunen obegränsad makt att hänvisa de studerande till det alternativ kommunen tycker är bäst. Dagens ordning är inte tillfredsställande. Självklart bör vuxna och myndiga personer få välja var och hur de ska studera inom komvux. Det skulle dessutom vara önskvärt att ha en bättre samverkan mellan kommuner som ger komvux-anordnarna ett större underlag att bedriva verksamhet, vilket gör att även smala kurser kan komma till stånd. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att bör tillkännage för regeringen att ett initiativ bör tas för en ökad valfrihet inom frivux och bättre samverkan mellan kommuner.
mot · H002Ub399 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolor på entreprenad. Svensk skola står fortsatt inför nya utmaningar. Friskolereformen ifrån 1992 var ett första steg i en förnyelse av det svenska utbildningsväsendet med fokus på nya driftsformer och större valfrihet. Nya driftsformer ger även nya synsätt och möjligheter för såväl elever som utförare. Det kommunala skolmonopolet har varit borta och resultaten som många fristående skolor har visat upp är positiva. En fortsättning av reformen är nu att se över möjligheten för skolor att drivas på entreprenad. ansökte skol- och fritidsnämnd om att få lägga ut en grundskola på entreprenad. Tyvärr sade den dåvarande socialdemokratiska regeringen nej. Den socialdemokratiska regeringen gav därefter en särskild utredare i uppdrag att se över de tänkbara möjligheterna och förutsättningarna för, i första hand, gymnasieskolor att drivas på entreprenad. Detta resulterade i som presenterades . En av slutsatserna i utredningen var att det finns goda skäl för att utvidga möjligheterna för gymnasieskolor att drivas på entreprenad. En uppföljande utredning presenterades för regeringen som föreslog att reglerna om möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan även ska gälla för fristående skolor. Den svenska skolan är i ständigt behov av förnyelse. Ett steg i den riktningen är att tillåta såväl grundskolor som gymnasieskolor att drivas på entreprenad. Med entreprenad enligt 23 kap. 1 § skollagen (2010:800) kan kommuner, landsting och enskilda huvudmän sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning. får exempelvis särskilda karaktärsämnen med estetisk profil inom gymnasieskolan läggas ut på entreprenadliknande verksamhet. En vidare möjlighet för till exempel organisationer och företag att driva skolor på entreprenad skulle leda till större valfrihet och flexibilitet för eleverna som nytänkandet inom skolan med stor sannolikhet ökar än mer. Såväl den pedagogiska utvecklingen inom svensk skola som utbildningsväsendet i stort skulle gynnas av möjligheten till entreprenaddrivna skolor. Regeringen bör därför se över den nuvarande lagstiftningen med syfte att tillåta både grundskolor och gymnasieskolor att drivas på entreprenad.
mot · H002Ub401 · 2012-10-03 00:00:00 — Koppla pedagogiken till aktuell hjärnforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koppla pedagogiken till aktuell hjärnforskning. I skollagen står att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Detta betyder att dagens forskning ska ligga till grund för utformningen av pedagogiken, men också att lärarnas erfarenheter spelar en viktig roll. Forskningen om hjärnan gör stora framsteg. Kunskaperna inom exempelvis psykologi och neuropsykologi fördjupas. Tyvärr utvecklas inte den pedagogiska forskningen i samma takt. Det är beklagligt att inte den hjärnforskning som bedrivs inom psykologi och neuropsykologi kan kopplas till inlärningsförmåga eftersom den anses ha en hel del att tillföra skolan och undervisningen. Hjärnforskningen visar att en kreativ, stimulerande arbetsmiljö hjälper arbetsminnet, som är direkt kopplat till koncentrationsförmåga och inlärning. Forskning visar också att hjärnans tillväxt ökar vid motion och att konditionsträning ökar prestationen i exempelvis matematik. Att spela ett musikinstrument ökar direkt arbetsminnet eller med andra ord förmågan till koncentration. Det är angeläget med stöd till forskning som kan utveckla pedagogiken och därmed bidra till en skola där alla barn och ungdomar kan utvecklas, lära och lägga grunden till ett bra liv.
mot · H002Ub405 · 2012-10-04 00:00:00 — En förskola med god kvalitet och goda resurser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten i förskolan ska säkerställas genom en kvalitetslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kommunerna ges förutsättningar att tillhandahålla en förskola med barngrupper vars storlek är anpassad efter barnens behov. Utvecklingen av antalet barn i förskolegrupperna inger oro. Ansvaret för barngruppernas storlek ligger hos kommunerna och finns ingen reglering av hur många barn en förskolegrupp maximalt får ha. reglerades barngruppernas storlek av som rekommenderade max 10 barn i de yngre grupperna, max 15 för de äldre. är de reglerna borta och en färsk rapport från visar att barngrupperna i förskolan fortsätter växa. Förskolegrupperna i åldern har ofta en storlek på ca 2123 barn och på en del förskolor är grupperna så stora som 2425 barn. Grupper för barn har ofta ett barnantal på 1415 men på en del håll 18 barn/grupp. Det är oacceptabelt med så stora grupper av små barn då varje barns behov av vuxenkontakt blir mycket svår att tillgodose. Belastningen på personalen leder också till sjukskrivningar, vilket i sin tur leder till ett större behov av vikarier och detta i sin tur drabbar återigen barnen då det är många nya kontakter som måste tas. Barnen behöver kontinuitet och trygghet och stabila relationer för att må bra och utvecklas väl. Den samlade internationella forskningen visar samstämt att gruppstorleken har stor betydelse för verksamheten. Att med dagens forskning exakt fastställa antalet barn är svårt, men att utifrån pedagogik, uppföljning och resultat minska barngrupper i förskolan är av vikt. För att ge våra barn en möjlighet till att utvecklas som starka och kreativa individer krävs att vi ser över och möjliggör för förskolan att följa läroplanen. Det är också viktigt att förskolans kvalitet förstärks och säkerställs genom tydliga kvalitetskrav och noggrann uppföljning av att dessa krav uppfylls.
mot · H002Ub406 · 2012-10-04 00:00:00 — Teckenspråk från årskurs 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teckenspråk från årskurs 3. Det är en rättighet att få vara som man är, det bör också vara en rättighet att få tillgång till grundläggande saker som skapar jämlika och rättvisa villkor mellan människor. Om barn med hörselskador ska ges bästa möjliga förutsättningar i livet krävs att de behärskar både svenska och teckenspråk. De måste kunna växla mellan språken för att ha förmåga att uttrycka sig väl i olika situationer. Hörselskador av detta slag är livslånga. Att i tidig ålder lära sig teckenspråk är enklare än att senare i livet anta denna utmaning. Språkkunskaperna måste grundläggas tidigt i livet. Då kan språket utvecklas till hög nivå och användbarhet. Dessutom kan teckenspråket för barn med grava hörselskador vara en bra grund för att lära sig svenska. Svenska och teckenspråk stödjer varandra när det gäller den språkliga utvecklingen. Vi anser därför att man inom ramen för bör erbjuda de barn som är hörselskadade, att de senast i årskurs 3 erbjuds möjligheten att lära sig teckenspråk. Denna typ av undervisning kan inte enbart hänvisas till specialskolor. Denna fråga handlar om barnens rätt och man bör därför utgå ifrån barnperspektivet.
mot · H002Ub407 · 2012-10-04 00:00:00 — Rätten till undervisning i punktskrift tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i och på punktskrift för barn, elever och vuxna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Det finns fortfarande enorma brister i tillgängligheten i samhället. Personer med grava synskador måste därför garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är tydlig i sin skrivning när det gäller barns rätt till utbildning på ändamålsenligt språk, format och media, där teckenspråk och punktskrift nämns specifikt. I artikel 24 punkt 3 uttrycks att konventionsstaterna ska säkerställa att utbildning av personer, särskilt av barn med synskada eller dövblindhet eller som är döva eller hörselskadade, ges på de mest ändamålsenliga språken, formerna och medlen för kommunikation för den enskilde och i miljöer som maximerar akademisk och social utveckling. Barn i förskolan ska ha rätt att utveckla de färdigheter som krävs för att lära sig läsa och skriva punkt. Elever i förskoleklass och i , som är i behov av att läsa punktskrift, ska erbjudas undervisning i och på punktskrift. Eleverna ska även ha rätt att lära sig att använda tekniska hjälpmedel under skoltid. Allt detta bör vara självklarheter för att de barn som behöver det ska kunna leva och verka på lika villkor. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning uttrycker att staterna måste anställa lärare, kunniga i teckenspråk och/eller punktskrift (artikel 24 punkt 4). Undervisning i och på punktskrift ska bedrivas av utbildade lärare. Livet kan ta oanade vändningar. Det man minst anar kan drabba en och därför bör rätten att lära sig punktskrift även finnas för de vuxna som förvärvar en synnedsättning. Det bör ses som en utbildningsfråga och därmed ingå i skollagen. Även rätten till nödvändig undervisning i orientering i skolan och till och från skolan bör föras in i skollagen.
mot · H002Ub409 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över effektiviteten i valideringsprocessen. Ofta möter vi människor som vittnar om att de arbetar med sådant som de egentligen inte är utbildade för. Människor som säger att de upplever att man motarbetar och underskattar deras utbildningar som de gått i respektive ursprungsland. Denna inställning och uppfattning är inte bra, varken för den enskilde eller för . bör vara ett föregångsland när det gäller att ta vara på kompetens och därför bör man istället verka för att förändra och förbättra människors möjligheter. ställer man höga krav på tilläggsutbildningar och utbildningsinnehåll för människor som innehar utländska examina. Att ställa höga krav är bra och valideringsprocessen ska vara effektiv för att den berörde ska ha möjlighet att planera sitt liv i utifrån sin utbildning och dess möjligheter. Den allmänna uppfattningen är att processen tar väldigt och att många inte upplever hanteringen som positiv. Dessa långa tilläggsutbildningar bidrar också till att vissa undviker att försöka sig på en validering. Många vill gå språkkurser, göra praktikerprov och påbörja utövning av sitt yrke så snart de bara kan. Den långsamma processen kan leda till passivitet och känsla av hopplöshet. Man bör se över effektiviteten i valideringsprocessen av utländska examina och hitta snabba och kvalitativa valideringsmöjligheter till gagn för de personer som snabbt vill komma in i sysselsättning; därmed ökar också integrationsmöjligheterna.
mot · H002Ub410 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelse för utbildningsnivå, näringslivsutveckling och folkhälsa i . har ett antal utmaningar som måste mötas med största allvar för att få till stånd en mer positiv utveckling för medborgarna. Vid jämförelser med andra län eller regioner så kan vi utläsa att arbetslösheten är högre, levnadsåldern under riksgenomsnittet, ohälsotal som ligger över rikets snitt. Grunden för dessa negativa fakta kan på en punkt säkert relateras till länets, men som även är rikets, lägsta utbildningsnivå. Utbildningsnivån påverkar livsvillkoren, livsmiljöerna samt levnadsvanorna för individerna, till exempel position i arbetslivet delaktighet i samhällslivet förhållande till fysisk aktivitet, mat och alkohol och tobak. Andelen ungdomar som söker sig vidare till högre studier är i många kommuner lägre än genomsnittet i landet, vilket till en del kan förklaras av sociala strukturer. Traditioner från tidigare arbetsmarknads- och näringslivsstrukturer är ett hinder för nya generationer som söker sig ut på dagens arbetsmarknad. En anställning kräver i regel längre och djupare formella kunskaper och är en viktig förutsättning för att möta den allt snabbare rörligheten på arbetsmarknaden. har en oerhört strategiskt viktig roll för näringslivets och därmed de nya jobbens utveckling. Högskolan har kunnat visa, genom bland annat sin distansutbildning, att det går att bryta sociala studiemönster så att fler ungdomar och vuxna från studieovana hem väljer högre studier som leder till jobb. Vi är övertygade om att de allra flesta delar vår analys om att mer och nya kunskaper till fler leder till utveckling och nya jobb. Därför så måste möjligheter och resurser att stärka länets utveckling ges med utgångspunkt från stora framtida utmaningar. Per (S)
mot · H002Ub411 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarutbildningen måste innehålla större inslag av olika lärstilar. Varje elev som går ut utan att ha fått möjligheter att tillgodogöra sig tillräckliga kunskaper är ett misslyckande. är det en lägre andel av eleverna i som når målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk. Det måste vara samhällets ansvar att se till att alla elever som lämnar skolan har fått möjlighet att nå samtliga mål. Krav måste ställas på att lärarutbildningen ska innehålla större inslag av olika lärstilar.
mot · H002Ub412 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och ändra kraven på grundläggande kunskaper för modersmålsundervisning. i vår historia förbjöds samiskan att användas i skolan, vilket gjorde att många barn förlorade sitt naturliga modersmål. Detta skedde även med tornedalsfinskan . De barn som växte upp och förvägrades sitt språk har av självklara skäl ofta inte fört sin barndoms modersmål vidare till sina barn. Det utgör ett direkt hot mot våra minoritetsspråk, och gör att många insatser behöver göras för att språken ska leva kvar. De krav som råder på att man måste ha grundläggande kunskaper i till exempel samiska för att få modersmålsundervisning riskerar språkets framtid. När tidigare generationer kan ha hindrats att nyttja sitt språk är det inte märkligt att många barn saknar grundläggande kunskaper, men ändå måste få ha rätten till sitt språk. En översyn av reglerna behöver göras i syfte att kraven på grundläggande språkkunskaper för att få modersmålsundervisning tas bort. i (S)