ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002K383 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa spärren till , valkretsindelningen samt minska storlek. parlamentariska demokrati bygger på att är folkets yttersta representanter och på ett proportionerligt sätt ska återspegla befolkningen. Med en sådan utgångspunkt är det demokratiskt förkastligt att skapa artificiella barriärer, såsom 4-procentsspärren, då detta sätter principen om demokratisk proportionerlig representation ur spel. Ett parti som representerar av väljarna kan få 16 riksdagsmandat medan ett parti som representerar av väljarna får 0. Det enda försvarbara vore att avskaffa 4-procentsspärren och låta den naturliga spärren hamna vid det antal röster som krävs för att få ett mandat. På så vis skulle vi inte bara få en representativ demokrati värd namnet. Vi skulle sannolikt också i betydligt högre grad ha haft en politisk diskussion i som motsvarar den som förekommer bland väljare ute i landet. Vi hade troligen haft invandringskritiker i sedan massinvandringen började, radikalfeminister och piratpartister . Vi hade sannolikt fått se en politisk debatt i mellan demokrater och islamister. Kort sagt hade fått besitta en mer vital, vid och öppen politisk debatt i demokratins tecken och fenomen som politisk korrekthet hade haft svårt att slå rot. Den parlamentariska representativa demokratin förutsätter också att det finns en kunskap bland väljare om deras representanter i . Med 349 ledamöter har alltför många kommit att bli anonyma för sina väljare. Det vore därför också önskvärt att antalet ledamöter i minskades, förslagsvis till 199. I ett sådant scenario skulle varje mandat i motsvara av rösterna, vilket då också blir den naturliga, men i högre grad demokratiska, spärren. Syftet med är att representera nationen och administrera staten . Med detta som utgångspunkt är det rimligt att betrakta hela som en valkrets. Den som vill rösta på kandidater som främst för talan för särintressen eller begränsade geografiska områden kan fortfarande göra så. Den kandidat som går till val som representant för hela nationen kan, efter avskaffandet av valkretsindelning, göra så fullt ut.
mot · H002K384 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att avskaffa första maj som allmän helgdag. har varit arbetarnas internationella demonstrationsdag , då den andra socialistiska internationalen, som då fortfarande innehöll flera revolutionära och antidemokratiska organisationer, proklamerade den som detta. Den främsta orsaken till att man valde just 1:a maj var att man ville högtidlighålla minnet av de militanta anarkister som, under de så kallade Haymarketkravallerna i , dödades i en våldsam sammandrabbning med polisen. Trots att våldsamheterna utlöstes av att anarkisterna kastade en bomb mot polisen och trots att även sju polismän, vid sidan av fyra anarkister, dödades i den efterföljande skottlossningen, så ansåg Socialistinternationalen att all skuld borde läggas på polisen och det etablerade samhället. Trots att 1:a maj nästan uteslutande högtidlighölls av socialdemokrater, kommunister, syndikalister och anarkister, ofta gemensamt, beslutade att utse 1:a maj till allmän helgdag. Den speciella historia och karaktär som omgärdar 1:a maj gör att den märker ut sig bland våra helgdagar. Till skillnad från våra övriga helgdagar är den inte knuten till en tradition som har omfattats av hela folket, utan endast av en ideologisk och politisk gruppering. På grund av detta faktum har den därför också ofta haft en splittrande snarare än en enande inverkan på samhället. Vår uppfattning är att helgdagar bör vara institutioner som knyter an till vårt lands gemensamma historia, till det allmänna och sammanhållande. De bör inte vara kopplade till vissa politiska särintressens historia och till det konfliktskapande och söndrande. Med tanke på detta och med tanke på att vissa av de grupperingar som ursprungligen var med om att proklamera 1:a maj som högtidsdag betraktas som några av världshistoriens värsta massmördare, anser vi det vara hög tid att omvärdera 1:a majs ställning som allmän högtidsdag. Vi förslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att en utredning kring möjligheterna att avskaffa 1:a maj som allmän helgdag bör genomföras. Tänkbara dagar att ersätta 1:a maj med skulle kunna vara Engelbrektsdagen, , statschefens födelsedag eller .
mot · H002K388 · 2012-10-04 00:00:00 — Begränsning av annonstiderna i radio och tv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa annonstiderna i radio och tv. Det är många människor som tycker att det är för mycket avbrott i radio- och tv-sändningarna för att spela upp respektive visa reklam. Det stör väldigt många, inklusive oss själva, att inte få se hela program ostört utan att det titt som tätt sker avbrott. är det tillåtet med annonser i radio och tv under högst mellan hela klockslag. Vi anser att bestämmelserna måste begränsa tiden för reklam och hur många avbrott som kan anses vara acceptabla i till exempel en långfilm. 12 minuters reklamavbrott är för generöst och borde dras ned med en tredjedel, det vill säga till högst . Slutligen anser vi att borde lagstifta om att det inte ska vara tillåtet att göra hur många avbrott som helst i en långfilm.
mot · H002K389 · 2012-10-04 00:00:00 — Demokrati och det offentliga rummet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna det fria offentliga rummet i staden. Det planlagda offentliga rummet, gaturummet, torget och parken är viktiga mötesplatser som tillhör oss alla. Här möts människor både spontant och planerat. Man skulle kunna kalla dessa utrymmen för vårt gemensamma vardagsrum. Det finns en trend att tidigare offentliga utrymmen byggs om till slutna privata och kommersiella områden, så kallade gallerior. En sådan utveckling inskränker inte bara utrymmet för människor att mötas, det styr även villkoren för möten och umgänge. Extra allvarligt är det när offentliga rum i socioekonomiskt svaga områden förvandlas till gallerior i hopp om att dra köpstarka människor. De butiker, och andra verksamheter, som är etablerade och uppskattade på platsen tvingas ofta lägga ned sin verksamhet eftersom de inte har råd med hyran, som pressas upp av de nya attraktiva butiker som etableras i den nya . Attraktiva butiker drar kanske till sig köpstarka människor, men de som tidigare bott i området och inte har råd eller viljan att handla i de nya butikerna, berövas sina mötesplatser. I det offentliga rummet är det möjligt för vem som helst att dela ut flygblad eller genomföra en manifestation. I galleriorna, det privata och stängda rummet, finns inte den möjligheten. Endast den som betalar har rätt att uttrycka sin åsikt exempelvis i form av köpt reklamplats eller hyrd yta i där man kan föra ut sitt budskap. Detta missgynnar resurssvaga grupper i samhället och krattar manegen för stora intresseorganisationer och kommersiella intressen. Att unga inte har någon plats i samhället bidrar tveklöst till upplevelsen av ett större utanförskap än det som egentligen råder utifrån socioekonomiska utgångspunkter. Samhället bör därför, tvärt emot rådande trend, sträva efter att stärka medborgarskapet i stället för att som alliansregeringen gör minimera medborgarskapets innehåll. Det demokratiska samtalet hamnar i kläm. arbetar därför emot kommersialiseringen av det offentliga rummet och anser att en levande demokrati förutsätter fria mötesplatser. Torg, parker och gaturum ska därför vara offentliga och inte slutna. bör ge regeringen detta till känna.
mot · H002K391 · 2012-10-05 00:00:00 — Kungens roll vid val av statsminister tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta statschefen överta de uppgifter som utförs av talmannen i samband med att en statsminister ska utses. regeringsform reducerades monarkens roll i statslivet i så stor utsträckning som det var möjligt, utan att monarkin avskaffades helt och hållet. De svenska grundlagsförfattarna gick i flera avseenden längre när det gällde att minska monarkens uppgifter än vad som är fallet i andra parlamentariska, demokratiska monarkier. Det finns därför anledning att rätta till en del av detta. Enligt grundlag ska talmannen, när statsminister utses, kalla företrädare för partier till samråd. Sedan ska talmannen överlägga med de vice talmännen och därefter avge förslag på statsminister till . I andra parlamentariska demokratiska monarkier är det statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare. Jag anser att borde ansluta sig till dessa övriga länder och låta monarken ta över talmannens roll i det arbetet. Därmed skulle monarken kalla partiernas företrädare till samråd och utifrån resultaten vid dessa samråd besluta sig för vem monarken ska föreslå till statsminister. Därefter skulle allt fungera som det gör . Parlamentarismens principer skulle således ligga fast.
mot · H002K392 · 2012-10-05 00:00:00 — Digitaliserat system för signering och inlämning av motioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett digitaliserat system för att förenkla signering och motionsinlämning i . Den just nu pågående allmänna motionstiden är några av de mest intensiva arbetsveckorna på riksdagsåret. Upprepade gånger har det framförts (senast i ) hur såväl partikanslier som tjänstemän går på knäna i samband med inlämnandet av de allmänna motionerna. Med hänvisning till det så finns det anledning att vidta åtgärder för att förenkla hela processen så långt det nu är möjligt. En sådan förenkling skulle kunna vara att öppna för ett rent digitalt inlämnande av motionerna. måste en pappersversion av motionen lämnas in för att komplettera den digitala som redan har skickats in via motionssystemet. Den enda rimliga anledningen till att göra så är att man är tvungen att få ledamotens underskrift på motionen innan den går in. Det systemet har dock också en del uppenbara brister och svagheter. Riksdagsledamöter kommer från hela land och är dessutom ofta ute på tjänsteresor. Att samla en hel grupp ledamöter vid ett och samma tillfälle för att underteckna kommittémotioner eller partimotioner kan innebära svåra praktiska problem. Systemet är dessutom inte hållbart eftersom det ändå inte går att kontrollera om det är ledamoten själv som undertecknat. Om man istället införde ett system med digital underteckning, på samma sätt som det är möjligt att exempelvis underteckna sin deklaration via nätet, så skulle man slippa all denna pappershantering och effektivisera systemet påtagligt. Detta skulle också innebära att tar hänsyn till miljön genom att undvika en stor pappershantering. Därför bör en utredning tillsättas för att ta fram en säker och praktisk tillämpbar metod för ett digitaliserat system för signering och inlämning av motioner. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002Kr216 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . är en av världens bäst bevarade gruvmiljöer. skattkammare och Riksens främsta Clenodium är namn som gruvan fått . finns dock ingen gruvdrift som genererar silver. Men gruvan är en kulturhistorisk klenod. Som besökare kan man lära sig mycket om gruvdrift . Många gruvorter bär prägel av den gamla tillmakningsmetoden, d.v.s. att gruvarbetarna eldade mot bergväggen för att sedan bearbeta den med enkla verktyg. under jorden kan man vandra i gruvorter och uppleva mäktiga bergrum. Ovan jord finns ett trettiotal kulturbyggnader. Lillgruvan förklarar pedagogiskt gammal gruvteknik för barnen. 75 000 besöker gruvområdet varav 30 000 besökare gör nedstigning i gruvan. Förutom intäkter från visningsverksamheten får ett visst kommunalt bidrag. Kostnaderna för att förvalta de kulturhistoriska byggnaderna är dock omfattande. är ett riksintresse av stor betydelse at slå vakt om som en traditionsrik riksklenod. Det är därför angeläget att undersöka möjligheterna för staten att ta ytterligare ekonomiskt ansvar för att bevara detta kulturhistoriska arv.
mot · H002Kr220 · 2012-10-02 00:00:00 — Stoppa de illegala gatuspelen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av skärpt lagstiftning mot illegala spel. Den illegala spelmarknaden omsätter miljardbelopp. Lotteriinspektionen uppskattar att det finns upp till 3 000 illegala spelautomater i varav omsättningen per automat uppskattas vara . Det är viktigt att regleringen om spel är ändamålsenlig och långsiktigt hållbar. Därför måste reglerna skärpas om det visar sig att dessa är tandlösa i praktiken. Illegalt spelande sker , men det sker inte enbart i form av illegala spelautomater. Ligor eller andra grupper av personer lurar pengar av människor, framförallt turister, genom bedrägerier i form av gatuspel. Allra mest tydligt är detta under det ljusa halvåret i . De kriminella arbetar med välgenomtänkta strategier i lag, där några av förövarna låtsas vara turister för att visa att man kan vinna pengar, medan några andra står och övervakar att polisen inte närmar sig. Men den reella chansen att vinna, den är i det närmaste obefintlig. Många har reagerat på de illegala spelen; både personer som rör sig inne i och de näringsidkare som bedriver verksamhet på . Många är förfärade över att se turister och andra människor luras på pengar. Spelen leder dessutom inte sällan till obehagliga eller rent av hotfulla situationer. Detta motarbetar starkt den trygghet som regeringen arbetar hårt för att bygga upp och förstärka i det svenska samhället. Polisen har inte kunnat avsätta de tillräckliga personalinsatser som krävs för att råda bot på situationen på landets gator och torg. Läget försvåras också av att de kriminella ligorna är professionella när det gäller kontroll över polisens resurser och spelar därför på tider när poliserna inte kan täcka upp. Polisen har initierat samarbeten med både handlare och väktare för att lättare kunna störa denna illegala verksamhet och gör så gott de kan för att förbättra situationen. Men det kan också behövas en lagskärpning när det gäller lagen om olagligt spel på gatorna, dvs. brott mot lotterilagen, för att konsekvenserna för denna typ av brottslighet skall bli tydligare. Lagen behöver därför ses över utifrån de förutsättningar som råder . Regeringen gav 2007 en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny spelreglering som ska tillvarata och stärka de sociala skyddsaspekterna och motverka spelberoende, bedrägerier och kriminalitet. Frågan om bland annat sanktioner mot överträdelser mot lotterilagen har således behandlats av i betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124). Betänkandet har remissbehandlats och bereds ännu i . Det är viktigt att vi skärper lagstiftning kring illegala spel. Dagens reglering är uppenbart otillräcklig. Straffvärdet är för lågt som brottsvinsterna för spelarna är för stora för att polisens arbete ska få varaktiga effekter. Riskfaktorn för bedragarna måste bli mer påtaglig. Dessa illegala spelvinster motsvaras de facto krona för krona av förlusterna för lurade och godtrogna människor.
mot · H002Kr228 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om landsbygdens kulturella infrastruktur. Tudelningen av syns på alla områden, inte minst inom kulturlivet. På landsbygden minskas möjligheterna att uppleva kultur, annat än den lokala. Bygdegårdar och samlingslokaler försvinner, ny teknik för att visa film krävs, biblioteksfilialerna minskar liksom gästspel via m.m. Det som ökar, och då främst i de mindre tätorterna, är möjligheten att se opera- och teaterföreställningar digitalt. Men det är skillnad mellan att uppleva händelser digitalt och i verkligheten. Det minskade utbudet påverkar också förmågan att attrahera besökare och invånare. Det påverkar även utvecklingen av kreativa och konstnärliga krafter på landsbygden eftersom förebilder saknas. De som ändå vill ägna sig åt detta flyttar inte sällan till regioner där de kommer in i mer kreativa miljöer, där de kan utvecklas och göra avtryck. Den kulturella infrastrukturen på landsbygden måste därför rustas upp.
mot · H002Kr231 · 2012-10-01 00:00:00 — En bok för alla och andra läsfrämjande åtgärder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om En bok för alla och andra läsfrämjande åtgärder. Svenska skolbarn har tidigare legat bra till i läsförståelsestatistiken i internationella studier. har resultaten dock sjunkit avsevärt. Det är extra allvarligt med tanke på att just läsförståelsen påverkar prestationerna i alla andra ämnen. Läsandet, särskilt det skönlitterära, har alltid varit en klassfråga. är det också en tydlig könsfråga, där pojkarna är de som halkar efter mest på grund av sina brister i läsförståelse. Alla läsfrämjande åtgärder som leder till ökad läsförståelse betalar sig . En bok för alla med rimliga priser och läsfrämjande verksamhet har varit ett sätt att bryta klassmönster och uppmuntra fler till läsning och fungerar som gott exempel på att man kan påverka utvecklingen. En bok för alla har också spelat en betydande roll för bibliotekens utåtriktade verksamhet och de arbetsplatsbibliotek som under många årtionden byggts upp på arbetsplatser runt om i vårt land. Att statsstödet till En bok för alla drogs in var olyckligt och innebär kraftigt försämrade villkor för verksamheten. Genom att inte stödja verksamheten ekonomiskt har man övergivit både barn och vuxna som är ovana att läsa. Det är dessa vuxna som kan bryta mönstret genom att se till att deras egna barn börjar läsa redan i tidig ålder. Det innebär att stora delar av satsningen med En bok för alla på kommer att gå förlorad om inte läget förändras. Den grupp som nås genom En bok för alla är ofta inte samma som de som nås genom att marknaden själv ger ut billiga pocketböcker. Det är därför inte enbart en fråga om pengar, utan satsningen på En bok för alla är en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta. Det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande och därmed också förbättra elevers resultat i skolan. i (S)
mot · H002Kr232 · 2012-10-01 00:00:00 — Återinförande av den fria entrén till statliga museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra fri entré till våra statliga museer. Den fria entrén på nationella museer var en stor succé. Det har flera museer vittnat om. Antalet besökande ökade och helt nya grupper av medborgare besökte deras verksamheter. Efter det att regeringen tog bort denna populära reform har besökssiffrorna sjunkit. Detta visar klart att det inte är en fråga om intresse från allmänheten, utan museibesök är till stor del en fråga om att ha råd till besöken. Att besöken sjunker är naturligtvis oroväckande ur såväl ett nationellt som ett lokalt perspektiv. När besöken på våra nationella museer kostar mer än vad man som privatperson har råd med tvingas man välja bort besöket. Det innebär i förlängningen att stora delar av vår befolkning inte kommer att använda sig av museerna som faktiskt tillhör oss alla eftersom de delfinansieras med skattemedel. Det måste vara en demokratisk rättighet att de nationella museerna är tillgängliga för alla. Det får inte vara plånboken som avgör om jag har möjlighet att få kunskap om och insikt i det som museerna tillhandahåller. Det är nu hög tid att se över möjligheterna att återinföra fri entré på våra statliga museer. i (S)
mot · H002Kr234 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i . i , grundat , är ett kulturhistoriskt museum med ansvar för skog- och skogsbrukshistoria i . drivs i bolagsform och ägs av kommun () och Region (). Museets uppdrag är att arbeta med insamling, dokumentation, utställningsverksamhet och forskning beträffande skogsbruk och flottning. Ägardirektivet lyfter särskilt fram insatser för att kommunicera och marknadsföra skogens roll i framtidens samhälle. Museet ska också arbeta med information och pedagogisk verksamhet. i är det enda helårsöppna i landet med samlingar, arkiv, forskning och specialutbildad personal. Samlingarna rymmer bl a en av få stora, historiska skogsmaskinsamlingar vars innersta kärna härstammar från SCA liksom ett i museivärlden unikt dendrokronologiskt laboratorium med tillhörande forskning på internationell nivå. Ett nytt tillskott till museet är unika samiska samling, som permanent deponerats på . består av cirka 2 500 föremål; bruksföremål, äldre samisk litteratur, konst och textilier. i har lyckats hävda sig väl i förhållande till sina nordiska systermuseer när det gäller regelbundet samarbete och återkommande seminarier. Museet planerar att stå värd för den nordiska skogshistoriska konferensen under . har även initierat bildandet av det skogliga mellan skogsmuseer, museer med skogliga samlingar och skogshistoriska sällskap samt SLU. Nätverket arbetar med olika samarbetsprojekt, till exempel en landsomfattande skoglig webbdatabas. har också ett nära samarbete med , och andra skogsbolag, Skogstekniska klustret, , och . Ett viktigt mål för är att uppnå status som ett nationellt ansvarsmuseum, ett skogshistoriskt centrum för att spegla den boreala skogens och skogsbrukets historia, nutid och framtid. Förhoppningen är att verksamheten ska kunna utvecklas till ett verkligt skogsvetenskapligt centrum, en nationell och internationell mötesplats för det skogshistoriska arvet och skogens framtid. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002Kr235 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det digitala marknätet bör innehålla nordiska tv-kanaler i public service-utbudet. antog en rekommendation i vilken medlemsländerna uppmanades att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs. rekommenderade även att länderna skulle arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv. Det täta och folkligt djupt förankrade nordiska samarbetet är och har länge varit en styrka för våra länder då vi enskilt eller som region agerar på europeiskt eller globalt plan. Att underlätta samverkan på olika plan och inom olika områden mellan länder är en av de mest grundläggande uppgifterna för det nordiska samarbetet. genomfördes exempelvis den årliga Bok- och biblioteksmässan i med nordiskt tema. Då alltfler bor och arbetar på olika sidor om våra gränser, blir det allt viktigare att ha tillgång till tv och radio från båda sidor. Att stärka den nordiska dimensionen anses viktigt i många andra sammanhang, och det borde även vara viktigt att kunna ta del av varandras nyheter, kultur m.m. Tillgången till våra grannländers medieutbud är angelägen för att skapa och öka kontakten och förståelsen mellan våra grannländer. Vi måste hitta lösningar som kan ge allmänheten större möjligheter att se varandras public service-kanaler. Med den nya digitala tekniken torde det inte vara några större svårigheter. I det digitala marknätet borde plats reserveras för våra grannländers public service-kanaler. Det är angeläget att vi gemensamt på nordisk nivå försöker hitta en lösning på detta önskemål. I betänkande 2007/08:KrU10 säger kulturutskottet att det borde gå om bara den politiska viljan finns. har det gått dess och tekniken finns på plats finns den politiska viljan på plats Regeringen bör återkomma med förslag på hur intentionerna i motionen ska uppfyllas. Detta bör ge regeringen till känna.