ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub353 · 2012-10-04 00:00:00 — Friskolors möjligheter att utöka elevantalet på befintliga program tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolor som vill utöka elevantalet på befintliga program. En privat aktör som önskar starta en friskola alternativt utöka en befintlig friskola med ett nytt gymnasieprogram ska ansöka om detta hos Skolinspektionen. Det krävs dock ingen ytterligare ansökan från den privata aktören om denne önskar utöka sin verksamhet i form av ett större elevintag än vad som angetts till tidigare. Vid en inkommen ansökan sänder Skolinspektionen en förfrågan till den kommun som ansökan kommer att beröra för att ge kommunen en möjlighet att yttra sig innan de tar ett slutgiltigt beslut. Kommunens yttrande är enbart vägledande för ett kommande beslut. Detta är dock den möjlighet som kommunen har att se över situationen i sin organisation och kan härmed ge sitt samtycke till en nyetablering då den eventuellt kompletterar kommunens programutbud. Eller ge sitt nekande då kommunen ser en överetablering av skolor och program. Befintligt och framtida elevantal är också viktigt för kommunen att framhålla. Detta ger Skolinspektionen en bild av konkurrensunderlaget i kommunen och kan med hänsyn till det ta ett beslut. Problem uppstår då en friskola väljer att utöka sitt program med fler utbildningsplatser än vad Skolinspektionens beslut och kommunens utlåtande tog hänsyn till i den ursprungliga ansökan då det gäller konkurrens och utbildningsutbud för eleven. Risken är stor att varken friskolan eller den kommunala skolan kan fylla sina program med elever så att de kan starta utbildningen. Alla program oavsett om de bedrivs i den kommunala skolan eller i en friskola behöver ha ett minimum av sökande för att ge ekonomisk bärighet och för att upprätthålla en god kvalitet på utbildningen. En icke kontrollerad utökning kan därför ge en motsatt effekt än vad som möjligen var tanken med friskolan. Valmöjligheten och det breda utbudet för eleverna krymper då spridda ansökningar mellan skolorna gör att det inte går att starta utbildningen med en bibehållen god kvalitet. Kommunen har det yttersta ansvaret för eleverna oavsett om de går i en skola eller i en friskola, och därför behöver det finnas ytterligare möjlighet för kommunen att kunna påverka antalet utbildningsplatser för att kunna säkerställa ett brett och kvalitativt utbildningsutbud. Därför borde det krävas en ny ansökan och ett nytt beslut från samt ett nytt utlåtande från den berörda kommunen då en friskola önskar utöka elevantalet på befintliga program så att hänsyn tas för en god kvalitet och ett brett utbildningsutbud för eleverna.
mot · H002Ub355 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan vad gäller nätmobbning. finns datorer i nästan varje hem och internet är en självklarhet, inte minst för unga personer. Den kan användas på många olika sätt, att söka information, hålla kontakt med vänner, att både arbeta och underhålla sig med. Men internet används även till att kränka och mobba andra, vilket förekommer framförallt bland barn och ungdomar. En undersökning gjord på visar att kränkningar på nätet är lika vanligt som mobbning i skolan. Mobbningen känner alla till, men kränkningar på nätet sker i det tysta. Enligt undersökningen känner sig flickor oftare utsatta än pojkar. När mobbning och kränkning av elever sker på nätet är det lika allvarlig som när det förekommer inom skolan. Mobbning leder till att man får sämre självförtroende och självkänsla. Många har ont i huvudet eller i magen, mardrömmar eller ångest. Allt detta påverkar elevers inlärningsförmåga och koncentration. Enligt skollagen är skolan skyldig att aktivt motverka all form av mobbning och kränkande behandling. Att kräkningar sker genom telefoner och datorer innebär att den ofta är svårare att kontrollera. Trots det är nätmobbning ett problem som skolan måste ta på största allvar för att kunna förebygga. Uppgifterna om mobbning och kränkningar på nätet måste alltid tas på allvar och påtalas på olika sätt. Det är också angeläget att frågan diskuteras inom skolan, redan på lågstadiet, och att eleverna engageras i arbetet mot mobbning och kränkningar, på skolgården och på nätet. Enligt min mening krävs nu att regeringen tar ett helhetsgrepp genom en nationell handlingsplan för hur nätmobbning skall förebyggas, upptäckas och åtgärdas.
mot · H002Ub356 · 2012-10-04 00:00:00 — Demokratisk skolning och elevinflytande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort som sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö, skolmiljö som arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att elever ges representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna ska, precis som fackliga representanter, ha rätt att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. I skolans läroplaner måste den praktiska demokratin få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och så att de förbereds för att själva kunna utöva inflytande.
mot · H002Ub357 · 2012-10-03 00:00:00 — Motion om förstärkningar av regelverket för att anordna YH-utbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka delar av regelverket för anordnande av YH-utbildningar. Yrkeshögskoleutbildning är en eftergymnasial utbildningsform som kombinerar teoretiska studier och stark arbetslivsanknytning. Utbildningarna erbjuds inom branscher där det finns en uttalad efterfrågan på kompetens. av de studerande som slutförde sin yrkeshögskoleutbildning hade jobb eller eget företag efter examen. Myndigheten för analyserar bl. a arbetsmarknadens behov av arbetskraft, beslutar vilka utbildningar som ska ingå och beviljar statsbidrag till utbildningsanordnarna. Även kontroll och granskning av utbildningarnas kvalitet och resultat ingår i myndighetens uppgift. För att kunna tillgodose näringslivets behov av kompetens behöver delar i regelverket för att anordna yrkeshögskoleutbildning förstärkas. Det nuvarande regelverket innebär att det är en ansökningsomgång , , om att få ingå som anordnare av YH-utbildning. Om utbildningen blir beviljad är förutsättningen en utbildningsstart vid maximalt två tillfällen. Det är en kortsiktig satsning som arbetsgivare och utbildningsanordnare lägger ner mycket arbete på, och som ger dåliga ekonomiska förutsättningar att investera i lokaler, utrustning och att anställa lärare. Det innebär också en stor kraftsamling över sommarmånaderna då flertalet arbetsgivare och utbildningsanordnare förlägger sina ledigheter. En mer rationell lösning vore att förlägga ansökningsomgången eller utöka möjligheten till två ansökningstillfällen . Möjligheten bör finnas för fler kursstarter än två per godkänd utbildning. Det skulle skapa andra ekonomiska förutsättningar, speciellt till de utbildningar som kräver stora kostnader för material och teknik. Enligt nuvarande regelverk beviljas YH-utbildningarna med en till två starter, därefter sker ett s.k. omsök av samma utbildning om efterfrågan föreligger. Ansökningsförfarandet är då lika stort som vid en helt ny ansökan. Ett sådant förfarande skulle kunna förenklas genom att utbildningsanordnaren och ledningsgruppen, där arbetsgivarna ingår, kan påvisa att de tidigare studenterna har rekryterats till arbetsmarknaden.
mot · H002Ub358 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett tak för hur många barn det ska finnas per pedagog. Vi har i haft värdens bästa förskola. har förskolan utarmats. 1981 var det 5 barn per vuxen i dagisgrupper , i de yngre barngrupperna hade vi 3 barn per vuxen. har vi 56 barn per pedagog i de yngre barngrupperna och 10 barn per pedagog i förskolan för de äldre barnen. Detta är 100 procents ökning med barn . Vid närmare eftertanke borde det vara tvärtom eftersom förskolan flyttades från till , och i samband med det kom den första läroplanen för förskolan. Den reviderades 2011 och började gälla och innehåller höga krav på förskolans pedagogiska innehåll och visar på förskolans grundläggande roll i det livslånga lärandet, i synnerhet inom de ämnen som i senare skolformer kallas naturorientering och matematik. Den som arbetar inom förskolan kan också se att den psykiska ohälsan och utslagningen hos våra små barn har ökat i samband med att grupperna har fördubblats i storlek. Förskoletiden är den tid i ett barns utveckling då vi bygger stommen grunden som det lilla barnet skall stå på i resten av sitt liv, och detta raserar vi genom ett kortsiktigt kvartalsekonomiskt tänk. Det är att vi satsar på grunden istället för kosmetika när det gäller skolpolitik. Vi anser att kommunerna inte har levt upp till de intentioner som läroplan för förskolan hade 1998 och inte heller den reviderade läroplan för förskolan som kom . Därför bör man se över möjligheterna att införa ett tak för hur många barn det ska finnas per pedagog.
mot · H002Ub359 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samma kvalitetskrav ska ställas på friskolor som på de kommunala skolorna. Det finns mycket få krav på de huvudmän som vill starta en fristående skola. Vi vill skärpa kvalitetskraven för tillstånd så att inte oseriösa huvudmän får tillstånd att starta en skola. Samma kvalitetskrav ska ställas på friskolor som på de kommunala skolorna. Det finns en risk för att vinstdrivande fristående skolor utnyttjar sitt informationsövertag gentemot skolväljande familjer och sänker utbildningens kvalitet. De fristående skolorna behöver ett regelverk som är brett förankrat och därmed långsiktigt hållbart. För att det ska vara kvaliteten och inte huvudmannaskapet som avgör hur väl en skola lyckas med sitt uppdrag, måste det vara lika villkor för fristående och kommunala skolor. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Alla skolor ska verka under samma skollag, följa samma nationella läroplan och kursplan och tillämpa samma betygssystem.
mot · H002Ub364 · 2012-10-04 00:00:00 — Utvärdering av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna. I samband med att den nya gymnasieskolan infördes så infördes också en ny typ av gymnasial idrottsutbildning, så kallade Nationella idrottsutbildningar (NIU). Enligt gymnasieförordningen ska sådana utbildningar ha en tydlig elitidrottskaraktär, ha ett etablerat samarbete med och tillstyrkas av berört specialidrottsförbund och slutligen godkännas av . Detta som ett komplement till det etablerade Riksidrottsgymnasiesystemet (). togs möjligheten för övriga gymnasieskolor att erbjuda ämnet specialidrott bort. Svensk idrott har genom riksidrottsgymnasierna en lång och fin tradition av att erbjuda unga lovande idrottare möjlighet att kombinera en elitidrottssatsning med gymnasiestudier. Men riksidrottsgymnasierna fungerar inte för alla idrotter och inte heller för alla individer. NIU-systemet kan här utgöra ett bra, mer decentraliserat komplement. Tyvärr har starten visat en hel del tecken på barnsjukdomar. Exempelvis har olika specialidrottsförbund ställt väldigt olika krav på NIU-skolorna och har i vissa fall godkänt gymnasieskolor som inte tillstyrkts av förbundet. Ett annat problem är små förbund som inte har tillräckliga resurser för att hantera en egen NIU-verksamhet av tillräcklig kvalitet. Ett problem som uppmärksammats i medier och även lett till rättsliga överklaganden är det faktum att elever som kommer in på nationella idrottsutbildningar i någon annan kommun än sin hemkommun kan få helt olika ekonomiska villkor beroende på hemkommunens inställning till exempelvis frågan om inackorderingstillägg. Allt detta pekar mot att det finns skäl att, utifrån erfarenheterna från det gångna året, utvärdera regelverket för NIU. Enligt de problem som jag beskrivit i motionen verkar det finnas behov av förändringar och komplement till de förordningar som styr inriktning och upplägg i strävan att höja kraven och kvaliteten i NIU-verksamheten. bör därför ge regeringen tillkänna om behovet av en utvärdering av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna.
mot · H002Ub365 · 2012-10-04 00:00:00 — Alla gymnasieprogram bör ge högskolebehörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att staten sätter in extra resurser för att trygga att alla barn och ungdomar uppnår den kunskapsnivå de har rätt till. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram bör ge högskolebehörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka vuxenutbildningen. Allt fler ungdomar kommer att upptäcka att det finns färre platser på högskolan. Vi har en krympande gymnasieskola och färre platser i vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. Behovet av att stärka vuxenutbildningen är stort. Utbildning ger människor möjlighet att forma sitt eget liv. När svenska företag inte kan rekrytera den kompetens de behöver kan vi inte stå och se på. Det förutsätter breda investeringar i utbildning. På svensk arbetsmarknad kommer en växande andel av jobben att kräva högre utbildning. Att då stänga vägen till högskolan för stora grupper är inte bra. Signalerna är tydliga. Eleverna har sökt sig till de utbildningar som är högskoleförberedande och håller dörren öppen för vidare utveckling. Alla vill ha möjligheten att utvecklas och det ska bejakas. Därför bör alla gymnasieprogram ge högskolebehörighet. Kommunerna får allt svårare att ekonomiskt prioritera barnen och skolan. Skattepengarna räcker inte och de statliga bidragen är frysta nivå. Vi borde prioritera investeringar i skolan med sikte . Ökade sociala klyftor leder samhället mot allt sämre resultat i skolan. Resultaten i skolan måste bli bättre så att alla ges möjlighet att nå sin fulla potential. Det finns ett behov av mer resurser till skolan, högskolan och komvux. Investera i utbildning och kunskap, det bygger starkt.
mot · H002Ub366 · 2012-10-04 00:00:00 — Delat tilläggsbidrag i studiestödet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för två vårdnadshavare att dela tilläggsbidraget i studiestödet. Den som studerar och har vårdnaden om ett barn har rätt till ett tilläggsbidrag i studiestödet. Om båda vårdnadshavarna studerar kan bidraget bara ges till en av vårdnadshavarna. När vårdnadshavarna lever tillsammans ges bidraget till den som först får sin ansökan om studiestöd beviljad. I det fallet spelar det förstås också mindre roll vem av dem som får bidraget då man sannolikt tar ett gemensamt ekonomiskt ansvar för barnen. När vårdnadshavarna inte lever tillsammans blir det dock lite mer besvärligt om båda vill studera . Hela tilläggsbidraget ges då till den vårdnadshavare som barnet är skrivet hos. Detta kan i en del fall innebära att en studerande vårdnadshavare som tar lika stort ansvar för barnet, exempelvis , inte kan få del av tilläggsbidraget. Ur både rättvise- och jämställdhetssynpunkt borde det vara rimligt att i dessa fall dela tilläggsbidraget mellan vårdnadshavarna, med en möjlighet att överlåta sin del till den andra. Regeringen bör se över denna fråga.
mot · H002Ub368 · 2012-10-04 00:00:00 — Skolresor för gymnasieelever med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av funktionshindrade gymnasieelevers skoltransporter. Barn med funktionshinder har rätt till skolskjuts, oberoende av avstånd, när det gäller grundskola. För barn och ungdomar upphör denna rätt då de studerar på gymnasieskola. Olika kommuner erbjuder dock olika lösningar i form av termins- eller årskort för kollektivtrafik, kontantersättning och i vissa fall skolskjuts. De unga funktionshindrade som inte har möjlighet att transportera sig med kollektivtrafik hänvisas i stället till färdtjänst för sina skoltransporter. Detta medför ju då betydande merkostnader för den unge och familjen. Val av skola är viktigt för elever med funktionsnedsättning, och det är då inte alltid den närmast liggande skolan som är bäst utformad eller kan erbjuda de bästa möjligheterna med hänsyn till funktionsnedsättningen. Det bör därför anses skäligt att samhället accepterar och står för de merkostnader som uppstår för transporter till och från gymnasieskolan för dessa ungdomar. Med anledning av ovanstående bör det ske en översyn av regelverket vad gäller skoltransporter för gymnasieungdomar med funktionshinder.
mot · H002Ub369 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Den svenska arbetslösheten är hög som många företag har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Allt fler unga förstår att det är omöjligt att få ett jobb utan att ha minst gymnasiekompetens. Utöver kommunerna finns det en stor mängd privata aktörer som anordnar olika gymnasieutbildningar. Det har etablerats en marknad där ungdomarna ska välja den utbildning som det tror bäst passar deras intressen och som kan ge dem en fast anställning. Dessa utbildningar finansieras via skattemedel, men det saknas styrning av vilka utbildningar som erbjuds. Det finns inte någon koppling till vilka behov som arbetsmarknaden efterfrågar. Arbetsmarknadsutsikter efter utbildningen är inte det primära när utbildningarna marknadsförs utan eleverna lockas till utbildningarna med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Eftersom flera skolor erbjuder utbildningar där det saknas en efterfrågan på arbetsmarknaden så riskerar ungdomarna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att styra gymnasieutbildningen så att både ungdomar och samhället har större nytta av den. Regeringen bör se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · H002Ub370 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och utbildning inom . ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. De människor och nationer som är bäst förberedda att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att kunna hävda sig bättre . För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor inte med låga löner. Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Vi måste höja utbildningsnivån och därför öka investeringarna i högre utbildning. Det är viktigt att fler ungdomar fortsätter att studera efter gymnasiet. En rapport från visade att det är stora skillnader mellan dem som söker sig till högskola. I är det av gymnasisterna som studerar vidare, medan siffran är i , mindre än hälften i och och mellan i övriga kommuner i och . Vi kan konstatera det är stark social snedrekrytering till högre studier. Socialdemokraterna har aktivt arbetat för att alla unga, oavsett bakgrund, ska ha möjlighet till högskolestudier och därför byggt nya regionala högskolor och universitet. Dessa har fortfarande en mycket stor betydelse för att locka ungdomar från studieovana hem till högskola, vilket underlättas av att utbildningen finns på nära håll. Även sysselsättningstal talar för högre studier. Människors möjligheter på arbetsmarknaden avgörs av deras utbildning och kompetens. Kunskapskraven ökar i de flesta yrken, när gamla jobb försvinner och nya tillkommer. Därför måste det finnas möjligheter att studera också senare i livet. Högskolor och universitet är en del av samhället och har en viktig samhällelig uppgift. Därför måste staten kunna garantera en fri forskning och undervisning med hög kvalitet oberoende av externa intressen och finansiärer. är högskolor och universitet viktiga för den regionala utvecklingen. bedriver i utbildning och forskning bland annat inom idrottsvetenskap i samarbete med Vintersportcentrum. Detta har lett till företagsutveckling inom området. I bedriver forskning i samarbete med skogsindustrin, vilket stärker tillväxten inom näringen. Svensk tillväxt och välfärd är beroende av framgångsrika exportnäringar. Framför allt handlar det om basnäringar som finns ute i landet och inte där de gamla universiteten finns. För att ta tillvara potentialen till innovation och tillväxt i dessa näringar krävs det forsknings- och utbildningsresurser där basindustrin finns, inte i storstadsregionerna. Det är angeläget att får tillräckliga resurser till forskning och utbildning för att skapa tillväxt och utveckling i landet.