ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub425 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om (). i verkar under stöd av (), en specialmyndighet under FN. etablerades genom ett avtal mellan och och bedriver internationella utbildningar inom det maritima området, främst på mastersnivå. Genom att med sin FN-status inte har någon statstillhörighet och enligt svensk lag inte utgör en fysisk eller juridisk person, kan inte ackrediteras och följaktligen inte heller utfärda i många länder giltiga examina. Detta innebär stora problem för de studerande, när deras nationella myndigheter prövar frågan om examensmotsvarighet. I vissa länder, såsom , och , har detta lösts genom att berörda myndigheter i dessa länder godkänt World Universitys masterexamina som likvärdiga motsvarande nationella examina. Vidare komplicerar avsaknaden av examensgiltighet situationen för studenterna genom att de inte kan komma i åtnjutande av de nationella studiestödssystemen eller delta i Erasmusutbyte. Särskilt viktig är frågan om examensmotsvarighet i de länder vars studerande inte kan påräkna hel- eller delstipendier för studier vid , utan där studierna bedrivs i form av bistånd eller som projekt för utvecklingsarbete. har utvärderat sin verksamhet och i samband med detta gjordes också en avsiktförklaring att söka examenstillstånd hos . Beträffande läroplaner, utbildning och examination uppfyller med råge det som krävs för att utfärda examina i . Dock lägger formuleringarna i nuvarande lagstiftning hinder för detta. Med detta som utgångspunkt bör regeringen överväga möjligheten till en lagändring som ger utrymme examenstillstånd för .
mot · H002Ub426 · 2012-09-24 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka anslaget till utbildningsplatser för läkare, utöver regeringens satsning på området. förutsåg flera organisationer en framtida läkarbrist, däribland tunga organisationer som SCB, och . Trots att dessa tunga instanser varnade för en framtida läkarbrist valde att minska antalet medicinska utbildningsplatser från 900 till nära hälften, efter ett intensivt lobbyarbete från . Resultatet är att vi saknar närmare 1 000 färdigutbildade läkare på grund av denna omotiverade nedskärning av antalet utbildningsplatser för läkare. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått efter denna nedskärning har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. SVT Rapport kunde till exempel rapportera att på spräckt budgeten för stafettläkare på , samt att man var uppe i en kostnad på hela . hade man på och i spenderat mer pengar på stafettläkare än vad man hade gjort . vill att regeringen tillskjuter ytterligare , utöver redan aviserad ökning, för att utöka antalet utbildningsplatser för blivande läkare och därmed avhjälpa den brist på läkare som föreligger i vårt land. Per Ramhorn (SD)
mot · H002Ub427 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklamverksamhet inom det svenska skolväsendet. Enligt en undersökning från 2012 spenderade gymnasieskolorna hela på reklam 2011, vilket ska jämföras med 2009. Det är mer än en fördubbling . uppger att undersökningen täcker större delen av reklamen som sker i medierna samt reklam utomhus och på andra ställen. Reklamkostnader för internet eller konsultarvoden till reklambyråer för att producera reklamen och utforma marknadsföringsstrategier ingår dock inte. Enligt , professor i tillämpad utbildningsvetenskap vid , är det allvarligaste problemet dock den arbetstid som både rektorer, lärare och elever tvingas lägga ned på ren marknadsföring av den egna skolan. Det är en mycket stor kostnad som inte heller den räknas in i undersökningen. Det rör sig således om stora resurser som annars hade kunnat användas till undervisning. Enligt innebär gymnasiemarknaden en ond spiral för många skolor, där de skolor som tvingas lägga mest tid och pengar på marknadsföring i själva verket är de skolor som bäst skulle behöva resurserna på annat håll (). Antalet gymnasieskolor är omkring 200 fler än för bara . står vi inför en situation där elevkullarna kommer att minska framgent, vilket innebär ökad konkurrens. Detta kommer med stor sannolikhet att leda till att gymnasieskolorna tvingas till än större satsningar på reklam, med allt vad det innebär kopplat till diskussionen ovan. Det framgår dessutom i undersökningen att vissa skolor dessutom bryter mot marknadsföringslagen enligt , som stipulerar att riktad direktreklam till barn inte får förekomma. Det förekommer också påtagligt oseriös marknadsföring av många gymnasieskolor där det utlovas läsplattor, betalda utlandsresor och ekonomiska bidrag, som då benämns studiebonus. Att skattemedel som är avsedda för undervisning används till oseriös marknadsföring och direkta ekonomiska bidrag, vilka måste kategoriseras som rena mutor, är djupt otillfredsställande enligt . Enligt den antagna svenska skollagen ska grundbeloppet (elevpeng) avse ersättning för specifikt sju områden, nämligen undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. På grund av ett minskande elevunderlag har också kommunala gymnasieskolor tvingats använda sig av reklam enligt samma källa. Vi vill därför att tydliga regler för skolornas marknadsföring skrivs in i skollagen. Inte minst är det viktigt att marknadsföringen ska handla om undervisningen och kvaliteten på denna samt ha formen av varudeklaration. Vidare är det viktigt att marknadsföringslagen följs om riktad reklam till barn , samt att elever och lärare förbjuds att delta i organiserad marknadsföring under skoltid.
mot · H002Ub437 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge status som universitet. inrättades efter ett beslut i 1995. Utbyggnaden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Bakgrunden var bl.a. att övergången från gymnasieskolan till högre studier var låg i södra , arbetslösheten var hög och segregationsproblemen tenderade att bli stora. Högskolan har efter sin tillkomst gjort betydande insatser för att motverka dessa negativa tendenser. Trots detta kvarstår problembilden i allt väsentligt. Redan från början var det av statsmakterna utsagt att det var ett nytt universitet som skulle byggas upp och inte en regional högskola. För att nå detta mål planerades och startades högskolans verksamhet. Men då målsättningen inte fullföljts av staten har högskolan tvingats leva under svår press för att anpassa verksamheten. Sedan starten gäller nyckelorden mångvetenskaplighet, mångkulturalitet och medborgerlig bildning som ledstjärnor för högskolan. Vikten av ett mångvetenskapligt arbetssätt har blivit en central del av högskolans vetenskapliga och kunskapsteoretiska grundsyn. Det mångkulturella perspektivet handlar inte bara om att sträva efter etnisk mångfald vid högskolan utan också om ett interkulturellt synsätt och ett aktivt kunskapssökande och kunskapsutbyte mellan olika kulturer. Den medborgerliga bildningens roll är nära förknippad med mångvetenskaplighet och mångkulturalitet. Det rör sig om en förmåga att betrakta centrala kunskapsfrågor ur olika perspektiv, att träna sig i att argumentera för och emot. Den teoretiska kunskapen är utan liv innan den möter verkligheten och våra egna erfarenheter. När teori och verklighet möts ger det förutsättningar för omdömets skolning. Flera prognoser och rapporter vittnar nu om att bristen på högutbildade i kan komma att hämma regionens tillväxtförutsättningar, något som inte bara skulle innebära negativa konsekvenser för regionen som sådan utan de facto påverka hela landets tillväxt. Mot denna bakgrund är det än mer angeläget att förverkliga det ursprungliga målet att ge status som universitet.
mot · H002Ub461 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledarskapsutbildning ska vara en integrerad del av lärarutbildningen. Skolan dras med stora problem när det gäller förmedlandet av kunskaper. rankas allt lägre i internationella jämförande studier. Vi anser att förmedlandet av kunskap till eleverna förutsätter att läraren är tydlig och besitter tillräcklig kompetens och tillräckliga kunskaper om sin roll som ledare och kunskapsförmedlare. Regeringen har tidigare genomfört en reform för att utveckla lärarutbildningen, men vi anser att det behövs ytterligare fokus på ledarutbildning inom läraryrket. En tydlig och kompetent ledare har lättare att styra en grupp. Kontrollen av gruppen är enligt vår mening även en förutsättning för att kunna verka i en sådan miljö som skolan och kunna förmedla kunskaper. En lärare som inte förmår agera som en ledare kommer aldrig att kunna få eleverna att ägna studierna i skolan något intresse. Något som brukar tas upp som ett föredöme i ledarskapsutbildningar är försvaret och de utbildningar som tillhandahålls av Försvarshögskolan. Den har allt från små kurser till långa kurser som berättigar till högskolepoäng. tycker vi, efter diskussioner med elever vid olika utbildningar, oss se att om man gör en jämförelse mellan exempelvis civilingenjörs- eller läkarutbildningen och lärarutbildningen är studietakten betydligt lägre vid den sistnämnda. Vi menar därför att eleverna vid lärarutbildningen, tagit den lägre studietakten i beaktande, kan tillgodogöra sig en adekvat ledarskapsutbildning inom ramen för de högskolepoäng som utgör lärarutbildningen.
mot · H002Ub468 · 2012-09-26 00:00:00 — Mer fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av mer fysisk aktivitet i skolan och skolmiljöer som inbjuder till fysisk aktivitet. har vår livsstil i och västvärlden radikalt förändrats till en i stora delar sittande generation i skolan, i arbetslivet och på vår fritid. Att den fysiska aktiviteten har minskat råder det ingen tvekan om. En bidragande orsak är den snabba tekniska utvecklingen inom medier och kommunikation med tv, video, internet, dataspel, mobiltelefoni, bilar, bussar, tåg m.m. Vår kropp är byggd för rörelse och fysisk aktivitet, och i dagens samhälle tillgodoser vi inte detta naturliga behov. Många föräldrar skjutsar sina barn till skolan. I skolan möts barnen av, i många fall, tråkiga skolgårdar som inte inbjuder till rörelse. Barn har behov av att röra sig, och att tvinga barn att vara stilla för långa stunder upplevs som mycket plågsamt. Bristen på rörelse och felaktiga kostvanor är en gemensam nämnare för nästan alla livsstilsrelaterade sjukdomar som vi drabbas av när vi blir äldre. Dåliga kostvanor och fysisk inaktivitet är upphovet till av alla sjukdomar i och övriga västvärlden. Kostnaderna för det svenska samhället är över 200 miljarder/år. Kostnaden för den enskilde individen i lidande, sjukskrivning och sämre privatekonomi är svårare att mäta i pengar. För att hålla sig frisk så krävs det regelbunden fysisk aktivitet och god kosthållning. Barns och ungdomars fritid har blivit ett viktigt led i identitetsskapande. Vad du gör utmärker vem du är. Idrotten har en väldigt stor betydelse för många barn. Det är därför oerhört viktigt att barn och ungdomar har fler idrottstimmar på schemat. Fysisk aktivitet har en stor betydelse för barns fysiska hälsostatus. Enligt vår mening är det angeläget att nu agera i denna viktiga fråga. Det behövs fler fysiska aktiviteter i skolan. Skolan uppmuntrar genom undervisning i idrott och hälsa lusten att motionera senare i livet. Genom att uppmuntra lek och rörelse så tränas de motoriska färdigheterna för barn. Miljön kring skolorna, särskilt skolgårdarna, måste inbjuda till fysisk aktivitet. Barns möjligheter att kunna gå eller cykla till skolan bör också möjliggöras genom tillgång till säkra gång- och cykelvägar.
mot · H002Ub499 · 2012-09-28 00:00:00 — Möjlighet till dövtolk vid högre studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till dövtolk vid högre studier. I finns ungefär 10 000 teckenspråkiga döva personer, och det till kommer ytterliggare 30 000 personer med så allvarlig hörselnedsättning att de behöver ha tolkhjälp. Många av dessa studerar eller vill studera vid landets universitet och högskolor. Trots detta så råder det en stor brist på tillgängliga dövtolkar som kan vara dem behjälpliga vid föreläsningar och seminarier. Trots att det självklart ställs krav på likabehandling och icke diskriminering på livets alla områden så verkar det fungera särskilt dåligt just inom högskolevärlden som ju borde ligga i framkant på detta område. Därför bör regeringen se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar och också arbeta för att deras assistans till de döva och de med hörselnedsättning fungerar i praktiken, också vid landets universitet och högskolor.
mot · H002Ub500 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet när det gäller studiemedel. höjs fribeloppet för studenter med . Regeringens förslag innebar att fribeloppet höjdes från till per kalenderår för en heltidsstudent. Detta var en mycket bra reform, men ändå bara ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Det finns flera anledningar till att det är angeläget att arbeta för att helt avskaffa fribeloppet. Bland annat skulle det vara en del av arbetslinjen, när man gör det tydligt för landets studenter att det verkligen lönar sig att arbeta. En ordning där många studenter aktar sig för att arbeta en extra timme är direkt skadlig på viljan att arbeta och tjäna pengar. Framförallt när det gäller lånedelen i studiemedlet finns det egentligen inte någon anledning alls att denna skall minskas därför att den enskilde studenten tjänar pengar. Med dagens reformerade studiemedelssystem skall dessa lån betalas tillbaka under låntagarens yrkesverksamma liv och därför bör det vara upp till var och en att välja om man vill låna dessa pengar eller inte. Möjligheten att få arbeta under sin studietid är för de flesta studenter både nyttigt och meriterande när man senare skall börja sin reguljära yrkesbana. Därför så bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. Därför bör regeringen se över reglerna för fribeloppet.
mot · H002Ub501 · 2012-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skollagen så att den kompletteras med ett krav på att den skolmat som serveras ska upplevas som välsmakande av eleverna. trädde den nya skollagen i kraft. Förutom att den har förstärkt kunskapsinnehållet i den svenska skolan så har den också höjt ribban för vilken kvalitet vi ska hålla på den svenska skolmaten. Redan tidigare så krävdes det att skolmaten i ska vara kostnadsfri, och är det också ett krav på att den ska vara rätt näringsberäknad. För många elever är skollunchen dagens huvudmåltid och då är det särskilt viktigt att denna måltid är näringsmässigt komplett. är det dock viktigt att går vidare för att ytterliggare skärpa kraven på kommun- och skolledningar så att detta efterlevs i praktiken. Trots att skollagen är tydlig så är det endast hälften av alla skolor som gör en regelbunden näringsberäkning av skolmaten. Det är därför viktigt att lagen följs upp så att den efterlevs i praktiken. För att ytterliggare öka arbete för en bättre skolmat så bör man från statligt håll överväga att också skriva in i skollagen att den mat som serveras i skolan inte bara skall vara kostnadsfri och rätt sammansatt utan också upplevas som välsmakande av eleverna. Detta borde egentligen vara självklart, men de siffror som visar på att allt fler elever struntar i att äta lunch i skolan tyder på att man på många håll inte bryr sig om vad eleverna tycker. Tyvärr gömmer sig vissa ansvariga i skolor och kommuner bakom klyschor om att barn aldrig har gillat skolmaten och att de bara vill äta pizza och hamburgare. Detta motsägs av exempel från flera skolor runt om i landet som visar på att det inte finns någon motsättning mellan god och nyttig mat utan att det går att kombinera om man utformar skolmaten i dialog med lärare och föräldrar. För de alltför många elever som inte får ordentligt lagade måltider hemma så är skolmaten extra viktig. För dessa barn kan bra skolmat vara helt avgörande för att man ska orka hänga med hela skoldagen och inte halka efter kompisarna i klassrummet. Skolmaten ska ses som en del av skolans uppdrag, den ska få kosta och för att vi ska vända siffrorna och få fler elever att äta mat i skolan så måste den utformas så att barnen faktiskt får mat som de vill äta.
mot · H002Ub502 · 2012-09-27 00:00:00 — Avskaffa studieavgifter för utomeuropeiska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studieavgifter för utomeuropeiska studenter. För att vi ska kunna möta framtidens utmaningar är det nödvändigt att vi öppnar upp landet för människor som vill vara med och bygga morgondagens välfärd i framtidens . växer främst genom att världen vandrar in, inte genom att vandrar in. Det är genom födelseöverskott och nettoinvandring som möter framtiden. Utan återvandring och inflyttning från omvärlden hotas tillväxten och även lönerna i starkaste regionala ekonomi. Både och övriga landet riskerar bli utflyttarbygder om vi inte lyckas attrahera omvärlden att komma till oss. En av de viktiga inslagen i en strategi för att attrahera morgondagens talanger är att klarar att bli en magnet som lockar människor för arbete eller studier. För att utveckla hållbar tillväxt krävs att vi stärker vår förmåga att attrahera internationell talang, investeringar, lokalisering av forskning och företagsetableringar. Ett nyckelområde för att lyckas är att vi kan locka människor att välja för högre studier. Undersökningar visar att andra européer är mest intresserade av att komma hit för en period av sitt liv. För dessa studenter förekommer inga studieavgifter. Däremot är färre från , m m intresserade. För dessa studenter har vi infört studieavgifter. När unga från tänker högre utbildning utomlands är det få som tänker . Vi behöver självklart utveckla våra universitets och högskolors excellens men i avvaktan på att bli en konkurrenskraftig utbildningsdestination finns det skäl att på olika sätt stimulera fler talanger att söka . Det kan bl a ske genom marknadsföring, stipendier för att studera men även genom att ompröva studieavgifterna för utomeuropeiska studenter. Den fördubbling av stipendier som genomförs är välkommen, men visar också på att det krävs både stora och många stipendier för att väcka tillräckligt intresse. Studieavgifter förekommer i många andra konkurrentländer, men inte sällan då vid välkända internationella universitet, kopplat till språkfördelar e d. För att klara den konkurrensen och locka talanger bör istället studieavgifterna i tills vidare avskaffas. Vi ska sikta på att locka fler till våra universitet, för att öka dynamiken och stärka vårt lands förmåga att attrahera talanger, inte minst i framväxande ekonomier i och . Det handlar både om hållbar välfärd och handel. För att möta de problem av administrativ karaktär som flera framfört är höga studieavgifter ett trubbigt instrument som stänger ute många sökanden. Antagningssystemen kan inte byggas upp för att motverka ansökningar, för att vara optimala med så få studenter som möjligt snarare tvärtom. Det kan således inte heller vara ett skäl. Om det skulle krävas kan en särskild administrationsavgift för att hantera ansökningarna prövas.
mot · H002Ub505 · 2012-09-24 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för tandläkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för tandläkare. På många håll i landet har det under en lång följd av år rått stor tandläkarbrist och trots olika satsningar och ansträngningar från landstingens sida har Folktandvårdsklinikerna i framförallt skogslän och glesbygd ett flertal vakanser. Problemen ser inte ut att minska. Tandläkarbristen löser man hjälpligt genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis och . Men denna metod löser bara problemen temporärt. kommer det dessutom att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket när 50-talisterna går i pension alternativt går ner i arbetstid. Detta medför i sin tur, att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras inom såväl Folktandvården som när det gäller privattandläkarsidan. Det kan konstateras, att framförallt många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en mycket olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över, för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . De allra flesta svenskar, såväl unga som äldre, har en god tandhälsa, tack vare goda och uthålliga satsningar på detta område under en mycket lång följd av år. Ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt ur hälsosynpunkt. Med hänvisning till ovanstående är det av största vikt att regeringen ser över behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · H002Ub512 · 2012-09-30 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasieelever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna till högskolan såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på t.ex. grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet, sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. I de kurser där även inlämningsuppgifter och seminarier krävs borde dessa kunna lämnas in eller på annat lämpligt sätt redovisas av studenten, till självkostnadspris. Utskottet har i betänkande 2011/12:UbU17 konstaterat att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. De kurser som kräver obligatoriska moment har dock utformat sin läroplan utefter rådande regler och skulle, givet fri tentamensrätt, i många fall kunna strukturera om sin läroplan för att möjliggöra föreslagen tentamensrätt. Fördelarna med en s.k. fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)