ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Geovista (2011), Mineralråvaror i , Underlag till transportplanering, s. 49. (2011), behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021, s. 43. ekonomiska vårproposition, s. 111 (prop. 2011/12:100). (2011) Den svenska arbetsmarknaden, s. 83 (SOU 2011:11). geologiska undersökning (2011) En kraftfull svensk mineralstrategi, s.12. geologiska undersökning (2008) Kartläggning av malm- och mineraltillgångar i syfte att utveckla en kunskapsbas, s. 56. geologiska undersökning (2011), En kraftfull svensk mineralstrategi, s. 9. (2011), Skattefri andrahandsuthyrning, dnr 2011:1021. (2012), Fastighetsavgift studentbostäder, dnr 2012:1356. (2011), Kostnader för svenska djurskyddskrav, dnr 2011:971. (2011), Jordbrukssektorn och dieselskatten, dnr 2011: 970. , yttrande över ds 2009:24, Effektivare skatter på klimat- och energiområdet. Synliga kostnader, osynliga vinster Offentlig upphandling som industripolitik (2010), prof. em. . SOU 2009:78 Ökad säkerhet i domstol. 2011/12:63 Ökad säkerhet i domstol. , Arbetslöshetskassornas samorganisation. Arbetslöshetsförsäkringen i siffror 2011. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF. Från många till en sammanslagningar av myndigheter. Tabell 3.1, Rir 2010:3. Mer om den betungande administrationen finns att läsa om i Administrativt betungande problem i arbetslöshetsförsäkringen En underlagspromemoria från Arbetslöshetskassornas samorganisation, SO, till den parlamentariska . 2011/12:100 Utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn s. 41. 2011/12:100 Utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn s. 36. 2011/12:100 Utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn s. 34. (2010), Från byråkrati till undervisning en finansieringsmodell för framtidens skola. (2010), Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. (2010), Perspektiv på skolan, . (2012), Eleverna förlorare när gymnasier går i konkurs, DN. (2010), Perspektiv på skolan Om det fria skolvalets effekter på skolans likvärdighet. SVT Rapport (2008), enda landet utan vinstbegränsning för friskolor, . , , DN, , Var tredje lärare utsatt för våld eller hot/, Hot och våld i skolan nr:4 2007. , , Anmäld mobbning fördubblad. Skollagen 8 kap. 10 §, 9 kap. 10 §, 10 kap. 7 §, samt justering av 10 kap. 39 §. (2012), Modersmålsundervisning, dnr 2012:1355. Väntetider vid sjukhusbundna akutmottagningar, , . Tillgång på vårdplatser. 'Hospital beds'!A1 Karläggning av den psykiatriska heldygnsvården. Rapport från SKL. 2011/12:100 utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg s. 69. Våld mot äldre kvinnor och män en omfångsundersökning i kommun. (2012), Höjd garantipension, dnr 2012:1147. (2009), Djur i vården, dnr 2009:1800. , Frågor om samhällsvård, dnr 2011:975.
mot · H002Fi223 · 2012-10-03 00:00:00 — Kvalitetsförluster med utländska telefonisttjänster i offentlig service tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonisttjänster utanför om detta ger för låg kvalitet för medborgarna. Svenska myndigheter har i vissa fall upphandlat telefonisttjänster i låglöneländer. GP skriver om hur färdtjänst ska dirigeras från . I ovanstående exempel uppstår allvarliga kvalitetsproblem beroende på språkproblem och bristande lokalkännedom hos leverantören. En upphandling som den i GP:s artikel åsidosätter kvalitetsskillnader och kan inte beskrivas som rättvisande. Detta problem möts enklast med en lagreglering.
mot · H002Fi224 · 2012-10-03 00:00:00 — Expertgrupp för effektivisering av kostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en expertgrupp för effektivisering av kostnader, med inspiration från den modell som införts i . pågår en debatt kring kostnader i allmänhet och representationskostnader i synnerhet i statlig verksamhet. Det finns alltid skäl att arbeta för effektivisering inom den offentliga sektorn och kontinuerligt sträva efter att nyttja varje skattekrona på bästa sätt. finns myndigheter vars uppgift är att följa upp och utvärdera offentlig verksamhet (till exempel Statskontoret, , ). Även om uppföljning och tillsyn sker , finns behov att göra mer. En grupp experter från offentlig och privat sektor med god kunskap om effektiviseringar och djup förståelse för hur offentliga verksamheter i praktiken fungerar skulle kunna vara nästa steg i att effektivisera verksamheten i offentlig sektor. Expertgruppen kan ges mandat att aktivt och snabbt gå in, se över och föreslå reducering av kostnader som ligger utanför ramarna för den offentliga sektorns uppgifter. Ett land som med framgång har infört ett sådant system är . Genom att tillsätta en expertgrupp från offentlig och privat sektor (Efficiency and ), har de sparat åt de brittiska skattebetalarna. Gruppens experter såg exempelvis snabbt att brittiska myndigheter slösade stora summor konsulttjänster som de egentligen inte behövde och krävde en omedelbar frysning av dessa. Utgifterna för konsultuppdrag kunde därmed sänkas med , eller , mellan budgetåren 2009/2010 och 2010/2011. Det är viktigt att vi arbetar för att de gemensamma tillgångarna används på ett seriöst och ansvarsfullt sätt. Erfarenheterna från med deras arbete för att minska kostnader gör att det vore intressant att se över möjligheterna för en liknande modell här.
mot · H002Fi226 · 2012-10-03 00:00:00 — Ideellt engagemang plusfaktor vid upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett system där ideella och sociala organisationer som deltar i upphandlingar kan räkna sitt ideella engagemang som plusfaktor i upphandlingen. deltar många organisationer med ideell och/eller social bakgrund i offentliga upphandlingar av tjänster från kommuner, landsting och staten. Upphandlingarna sker enligt regelverket och vem som vinner avgörs på saklig grund och kan dessutom överklagas om det finns misstankar om oegentligheter. Dessa ideella och sociala organisationer måste för att kunna delta i dessa upphandlingar uppfylla samma förutsättningar som alla andra kommersiella företag som deltar. Men dessa ideella och sociala organisationer har något som de kan bidra med utöver de gängse upphandlingskraven. De har sitt ideella engagemang, medlemmar som kan bidra med glöd och ofta ett sätt att arbeta som bidrar extra till att öka kvaliteten i verksamheten. Det lilla extra som det ideella engagemanget i verksamheten kan bidra med är väldigt svårt att definiera och går utöver det som kan beskrivas i upphandlingsformulären. som det klart höjer kvaliteten i verksamheten. Eftersom det är mycket svårt att klart definiera en sådan faktor i själva upphandlingsunderlagen borde detta vara en generell faktor som alla organisationer inom ideell verksamhet och socialt företagande får räkna sig tillgodo i en upphandling och som i slutsummeringen av poäng eller andra system som används för att räkna fram vem som bäst uppfyller upphandlingskraven ger de ideella och sociala verksamheterna en bonuspoäng. Ett dylikt regelverk skulle stimulera social och ideell verksamhet i och skapa bättre förutsättningar för alternativa verksamheter att ta plats i offentliga upphandlingar. Därför föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening att låta utreda hur man skulle kunna konstruera ett system där organisationer med ideell och social bakgrund får tillgodoräkna sig en bonusfaktor vid offentliga upphandlingar.
mot · H002Fi228 · 2012-10-02 00:00:00 — En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utmaningsrätt i hela . Den offentliga sektorn behöver i många av kommuner alltjämt bli bättre på att öppna sig för konkurrens. Inte minst små företag kan stimuleras genom att offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras och att de befintliga företagen inte kan utöka sin verksamhet är den osunda konkurrens det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det har funnits exempel på kommunala verkstäder, tolkförmedling, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamhet och turistbyråverksamhet som finansierade med skattebetalarnas pengar konkurrerar med det privata näringslivet i sina kommuner. Den offentliga upphandlingen i omsätter . En mer effektiv, öppen och rättvis upphandling leder till ökad konkurrens och bättre affärer för skattebetalarna. Fler och andra ögon kan se likheter med sina egna verksamheter, koppla samman och befrukta de kommunala verksamheterna så att synergieffekter uppstår. Att införa utmaningsrätt är ett bra sätt att öppna för nya idéer och nya förslag på hur olika verksamheter kan utvecklas. Lokal utmaningsrätt har också redan införts i flera av kommuner. Eftersom en betydande del av den omfattande offentliga upphandlingen sker inom kommuner och landsting är det är ett stort samhällsproblem att många kommuner och landsting alltför ofta med hjälp av allas våra skattepengar konkurrerar ut företag. Det är därför viktigt att öppna den offentliga upphandlingen i hela . Ett led i detta arbete är införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor i hela landet rätt att få göra en upphandling av delar av kommunens och verksamhet. Den som utmanar måste förstås kunna visa att man har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga mer kostnadseffektiva och med bättre kvalitet än den egna verksamheten ska kommunen vara skyldig eller vara skyldigt att anta budet. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är ju att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet. I princip alla former av tjänster som inte är en ren myndighetsutövning kan ju läggas ut på entreprenad.
mot · H002Fi234 · 2012-10-04 00:00:00 — Äventyra inte pensionärernas pengar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar för annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. AP-fonderna uppges ha ett samlat värde av runt . Ytterst är det en buffert och ett samlat kapital för att täcka nuvarande och framtida pensionsutbetalningar. En sådan stor och imponerande summa väcker naturligtvis lystna blickar och intresse. I debatten har redan framförts tankar på att AP-fondernas pengar kan användas till olika projekt, allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Varje enskild idé kan i sig vara vällovlig men riskerar att snabbt erodera respekten för AP-fondernas grundläggande syfte. Har ett undantag medgetts från principen att se till de kommande pensionärernas bästa är risken stor att fler undantag också kommer att accepteras. Därmed riskerar resurser att användas till annat än pensionsutbetalningar och som en pensionsbuffert. Den enda begränsning som kan vara rimlig är att investeringar och allokeringar sker inom ramen för ett etiskt ramverk. Det finns anledning att se över de rättsliga förutsättningarna för att säkra att AP-fonderna inte brukas till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. För det kan behövas ett uttryckligt stöd i lag att AP-fondernas pengar endast ska användas för investeringar och allokeringar så att pensionärernas långsiktiga intressen säkras. Fonderna ska inte brukas för andra projekt.
mot · H002Fi235 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågor om kommunernas kommande pensionsutbetalningar och om att så få gjort pensionsavsättningar bör ges ökad prioritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att landets kommuner bör redovisa den pensionsskuld som finns. En kommande inte helt uppmärksammad kommunalekonomisk utmaning är pensionsskulderna i många av landets kommuner och landstingskommuner. På väg ut ur arbetslivet är snart stora yrkesverksamma kullar föda i mitten och slutet av . I och med att kommunernas pensionsutbetalningar tas inom ramen för den löpande driften ifall det saknas gjorda pensionsavsättningar innebär det risk för extra påfrestningar . I några fall kan det för kommuner handla om utbetalningar motsvarande till en krona i skatteutdebitering. Några kommuner och regionkommuner har redan försökt hantera situationen. Avsättningar kan ha gjorts till speciella pensionsfonder. Det innebär att pengar kan användas när nu antalet pensionärer blir fler. Det kan ha handlat om att pengar satts av , i samband med goda resultat eller att tillgångar i form av bolag eller aktier avyttrats. För dem som tänkt långsiktigt blir de ekonomiska påfrestningarna mindre kännbara eller helt obefintliga med många som går i pension. Med stor sannolikhet kan önskemål komma att resas på staten i samband med de kännbara pensionsavgångarna i kommuner och landstingskommuner som är att vänta. För att värna välfärdens kärna kan det finnas anledning att tänka proaktivt. Från en del håll kan det nämligen komma att hävdas att skattehöjningarna eller neddragningar i servicen är oundvikliga för att parera de under tillfälligt ökade utbetalningar som måste göras. Skattehöjningar slår hårdast mot dem med låga och medelstora inkomster, det slår mot pensionärer och innebär risk för indragen privat konsumtion som är särskilt allvarligt i lågkonjunktur. Försämrad service kan innebära att viktig verksamhet inom äldreomsorgen, utbildningen, vården och för handikappade kan hotas. Kommande år kan krav resas på stöd eller hjälp till kommuner som har att brottas med kommande pensionsskulder. Ifall det handlar om rent ekonomiskt stöd eller ändrade regler måste stor hänsyn tas till att några kommuner har varit förutseende och försökt hantera detta medan andra struntat i varningssignalerna. En orättvis ordning får inte skapas där den som skött sig och agerat långsiktigt inte får någon fördel av detta medan den som agerat kortsiktigt får hjälp. Staten borde därför redan nu tillsammans med exempelvis en intresseorganisation som Kommuner och Landsting (SKL) bistå med någon form av ekonomisk genomlysning där pensionsskulden och kommande utbetalningar för en kommande tioårsperiod gås igenom och intäkter, avsättningar och avyttringar identifieras som möjligheter att hantera det läge som uppkommer och därmed ett alternativ till ökat statligt stöd, skattehöjningar och att välfärdens kärna urholkas.
mot · H002Fi240 · 2012-10-04 00:00:00 — Prioritering av närproducerade livsmedel i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att prioritera närproducerade livsmedel i . Vid inköp av livsmedel har den upphandlande enheten rätt att välja de kriterier som skall vara gällande vid jämförelsen mellan leverantörer. Livsmedelsproduktionen i bör vara god, av flera skäl, bland annat beredskapsmässiga och miljömässiga. Ett sätt att vidmakthålla detta är att det blir tillåtet för upphandlande enheter att prioritera närproducerade livsmedel. Då medier rapporterar om att mat som producerats i närområdet inte blivit valt till förmån för mat producerad långt bort brukar det ofta ge upphov till upprörda reaktioner. Att formulera om på ett sådant sätt att det blir möjligt för en upphandlande enhet att prioritera närproducerade livsmedel är svårt, på grund av den lagstiftning som är gällande inom området från EU. Frågan bör därför utredas.
mot · H002Fi242 · 2012-10-03 00:00:00 — Stimulerande av en samhällsinriktad strategisk design tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. Design förknippas alltför ofta enbart med utveckling av produkter eller varumärken. Det är en något föråldrad syn. Det finns många definitioner av begreppet design. Stiftelsen Svensk Industridesign, SVID, säger följande: Design är en arbetsprocess för att utveckla lösningar på ett medvetet och innovativt sätt där både funktionella och estetiska krav ingår med utgångspunkt från brukarens behov. Design tillämpas för utveckling av varor, tjänster, processer, budskap och miljöer. Denna definition öppnar användnings- eller tillämpningsområdet för design till mycket bredare områden; tjänster och processer, men där fortfarande användar- eller brukarperspektivet är centralt. I i finns en verksamhet som heter och som arbetar med strategisk design. Med det menas att man applicerar några av den traditionella designens principer på stora samhällsutmaningar och system som utbildning, hälso- och sjukvård, åldrande befolkning och klimatomställning. Man närmar sig och definierar problemen på ett annorlunda sätt eller utifrån ett annat perspektiv, identifierar möjliga framkomstvägar och åtgärder och kan på så sätt bidra med andra, kanske mer kompletta och uthålliga lösningar för att lösa problemen. är ett spännande initiativ inom ramen för Sitra, the , för att utveckla en strategisk design för att re-examine, re-think and re-design the systems weve inherited from the past. Det som är utmärkande för design och designers är att det finns nya modeller, perspektiv, arbetssätt, och lösningar. Samhället borde utnyttja denna kompetens bättre. Och också fråga sig hur vi kan använda designen för att möta större och mindre samhällsutmaningar, finna innovativa lösningar och höja kvaliteten på olika tjänster.
mot · H002Fi243 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av tjänstepension på lönebeskedet. Tjänstepensionen är för många en förhållandevis stor del av den totala pension som man kommer att få när man blir äldre. För de flesta byggs tjänstepensionen upp av kollektivavtalade pensionsavsättningar som arbetsgivarna gör. Kunskapen om tjänstepensionerna är dock låg bland de svenska löntagarna. Om dessa pensionsavsättningar också visades på lönebeskeden kommer intresset och kunskapen om tjänstepensionerna med all sannolikhet att öka. Många kommer att vilja veta vad som händer med sparandet när de blir uppmärksammade på att det finns. I längden ger det mer pålästa sparare som ställer högre krav och på det sättet förbättras konkurrensen på marknaden för pensionssparande. En sådan utveckling stärker också det personliga ansvarstagandet för pensionssparandet. Den offentliga sektorn, med statliga myndigheter och verksamhet, bör föregå med gott exempel och redovisa avsättningarna till tjänstepension på lönebeskedet.
mot · H002Fi244 · 2012-10-04 00:00:00 — Ökad miljöhänsyn vid kommunala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. Enligt lagen om offentlig upphandling kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det innebär att våra kommuner och landsting har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. Tyvärr är lagen försiktigt formulerad. Det framgår att man kan ställa dessa krav, vilket är bra, men inte att man ska. I slutbetänkande från (Nya upphandlingsregler 2, SOU 2006:28) konstaterar utredningen att EG-rätten (numera säger vi ) inte uppställer några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten ställer miljökrav eller sociala krav. kom 2009 med en rapport om miljöhänsyn vid offentlig upphandling som bland annat diskuterar när miljöhänsyn i offentlig upphandling kan och bör användas som ett miljöpolitiskt styrinstrument utifrån konkurrensaspekter. Rapporten har dock inte fört sakfrågan framåt. bör vara ett föregångsland och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna något tvivel om att en upphandlande myndighet, till exempel en kommun, ska ha med miljöhänsyn som krav vid en upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt är offentliga myndigheter, till exempel kommunerna, med om att driva på en teknisk utveckling och skapa konkurrenskraft.
mot · H002Fi253 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Avvikelse från regeringen (SD) Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken -2 530 000 Bokföring av arbetsgivaravgiftsreform samt krogmoms -1 904 000 Statens lönekostnader (slopad nedsättning för unga) Statens lönekostnader (återställd generell sänkning arb.avg.) Transfereringar (återställd generell sänkning arb.avg.) Vi ökar anslagen till jämte myndighetens hemställan. motsätter sig kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken och anför att risken, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, blir för svenskt vidkommande alltför hög. Det förefaller tillika som en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part.
mot · H002Fi254 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avvikelse från regeringen (SD) -4 363 000 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Minskad invandring samt avskaffad lag om modersmålsundervisning Allmänna bidrag till kommuner Vi kompenserar kommunerna för lägre inkomstskatter till följd av den högre nivån på det förhöjda grundavdraget. Vi sänker däremot bidragen till kommunerna till följd av en minskad invandring. Det finansiella sparandet i kommunsektorn är detsamma som regeringens förslag.
mot · H002Fi255 · 2012-10-03 00:00:00 — Införande av en rättvis ränteskillnadsersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra en rättvis ränteskillnadsersättning. Konsumenter som väljer att lösa ut sitt lån får, vid ett läge där räntesituationen medför extra omkostnader för banken, betala en så kallad ränteskillnadsersättning för att kompensera bankens extra omkostnader. Däremot, vid ett omvänt förhållande, får kunden ingen motsvarande ersättning från banken om kunden väljer att lösa lånet vid ett ränteläge där bankens intäkter ökar. Av marknadsrättvisa skäl borde denna asymmetri bytas ut mot en möjlighet även för konsumenter att, om situationen medger, begära kompensation från banken vid förtida utlösta lån. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Fi256 · 2012-10-03 00:00:00 — Klarare redovisning av ekonomiskt bistånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga och utöka det statistiska underlaget kring utbetalningar av ekonomiskt bistånd samt att regeringen återkommer till med ett förslag för hur detta kan åstadkommas. En stor del av det ekonomiska biståndet, också benämnt som socialbidrag, går till utrikesfödda. Till viss del förs redan statistik som visar hur stor andel av det ekonomiska biståndet som fördelas på inrikes- respektive utrikesfödda. Däremot förs inte mer detaljerad statistik om bakgrund och utbildning eller hur länge personerna bott i för de hushåll som tar emot dessa bidrag. För att politiken lättare skall kunna analysera orsakerna till varför vissa människor blir beroende av ekonomiskt bistånd samt vilka grupper som är mest utsatta, bör det statistiska underlaget förbättras. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.