ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub460 · 2012-10-02 00:00:00 — Lika villkor för skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för fristående och kommunala skolor. har bifallit ett förslag från regeringen om att fristående gymnasieskolor skall ha möjlighet att begränsa mottagandet till en viss utbildning till att avse elever som är i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt avsedd för (15 kap. 33 § skollagen). Denna möjlighet har funnits för fristående grundskolor (10 kap. 35 § skollagen). Regeringen menar att fristående gymnasieskolor därmed ska kunna specialisera vissa utbildningar för elever med exempelvis dyslexi, inlärningsproblem eller koncentrationssvårigheter. menar att det i grunden är positivt att fristående skolor ges möjlighet att arbeta med elever med särskilt behov av stöd. Det vänder sig emot är att fristående och kommunala skolor inte verkar på lika villkor med nuvarande lag. Kommunerna har nämligen ingen möjlighet att begränsa mottagandet av elever till vissa grupper, utan måste erbjuda en skola för alla elever. Kommunala skolor är tvungna att anpassa undervisningen efter elevernas behov, detta för att inte exkludera någon elev från undervisningen. Lagen strider sålunda mot principen att fristående och kommunala skolor skall verka på lika villkor. menar att utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor skall vara öppna för alla elever. skall en enskild skola oavsett om skolan är fristående eller ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med speciella behov. Dessa skall dock vara undantag från regeln, vilket innebär att den huvudman som vill skapa en sådan klass eller skola, och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper, skall vara tvungen att söka ett speciellt tillstånd hos Skolinspektionen. Denna princip skall gälla såväl grundskolor som gymnasieskolor, såväl fristående som kommunala skolor. föreslår därför att regeringen återkommer med ett nytt förslag i likhet med vad som föreslås i denna motion.
mot · H002Ub462 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ för att säkra den svenska Waldorflärarutbildningen. I finns det 41 . Dessa skolor är godkända av Skolinspektionen som fristående skolor och undervisar enligt läroplan. Det har tidigare funnits en integrerad utbildning för att bli behörig Waldorflärare. Denna utbildning har genomförts av Waldorflärarhögskolan först i samarbete med i och sedan med . Tyvärr har nu avbrutit detta samarbete. tillbaka är utbildningen av Waldorflärare därmed inte längre en integrerad och finansierad del av den svenska lärarutbildningen. har regeringen i en förordning (SFS 2011:326) beslutat att Waldorflärare är behöriga att undervisa i . Å ena sidan ställer regeringen krav på behöriga och utbildade Waldorflärare, å andra sidan tar regeringen inget ansvar för att finansiera denna utbildning. blir det mycket svårt att säkerställa undervisningen på genom utbildade och behöriga Waldorflärare när deras utbildning måste finansieras privat; och då har inte alla råd med det, vilket i slutändan drabbar skolorna som får brist på behöriga Waldorflärare. Waldorfskolorna har varit en viktig del av det svenska skolväsendet som på många sätt har bidragit till utvecklingen och mångfalden av den svenska skolan. När det i den ordinarie lärarutbildningen inte längre finns en integrerad och finansierad Waldorflärarutbildning hotas svenska i sin existens. Det är mycket märkligt att regeringen ställer krav på Waldorflärarutbildning, men inte säkerställer att denna lärarutbildning, på samma sätt som all annan lärarutbildning i , finansieras offentligt. Det är regeringen som har det övergripande ansvaret i denna fråga och det duger absolut inte att som regeringen gör skylla på att detta är en sak enbart för högskolorna och Waldorflärarhögskolan att komma överens om på tu man hand. Det som behövs för att även i fortsättningen ha tillgång till utbildade och kompetenta Waldorflärare i är att regeringen tar initiativ för att säkerställa Waldorflärarutbildningens existens.
mot · H002Ub463 · 2012-10-04 00:00:00 — Alla gymnasieutbildningar ska ge grundläggande högskolebehörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieutbildningar ska ge grundläggande högskolebehörighet utan aktivt sökande från eleverna. Under den förra gymnasieskolan var alla gymnasielever som läste yrkesprogram tvungna att läsa även de ämnen som gav grundläggande högskolebehörighet. I och med den nya gymnasiereformen är detta borta. har pendeln svängt. får ingen gymnasieelev som läser yrkesprogram grundläggande högskolebehörighet om eleven själv inte gör ett medvetet val och kräver att läsa och får de ämnen som ge grundläggande högskolebehörighet. Detta är alltså en förflyttning från den ena ytterligheten till den andra. Den förra modellen passade inte de skoltrötta eleverna eller elever som medvetet ville läsa till något yrke bortkopplat från högskolestudier. Den nya modellen riskerar att inte ge alla gymnasieelever möjlighet att läsa vidare utan att aktivt och konsekvent begära detta, vilket inte är så lätt alla gånger. Dessutom har det lett till färre ansökningar till yrkesprogrammen, vilket är ytterst beklagligt. En bättre modell vore att se till att alla program kan leda till grundläggande högskolebehörighet, men att eleven får rätt till att välja bort de ämnen som leder till högskolebehörigheten om eleven ifråga själv vill det. En sådan modell förpliktigar alla gymnasieskolor att ha en sådan beredskap. Nuvarande ordning är att eleven aktivt ska be om det för att få detta. Dessutom måste många elever läsa ett utökat program om de vill ha grundläggande högskolebehörighet. Exempelvis kan elever på barn- och fritidsprogrammet få grundläggande högskolebehörighet endast om skolan erbjuder svenska 3 och svenska som andraspråk 3 som programfördjupning. För att eleverna på bygg- och anläggningsprogrammet ska uppnå grundläggande högskolebehörighet måste de läsa utökat program med 100 poäng. För att eleverna på el- och energiprogrammet ska uppnå grundläggande högskolebehörighet förutsätts att skolan erbjuder engelska 6 som programfördjupning. För elever på fordons- och transportprogrammet måste skolan erbjuda svenska 2 och 3 samt svenska som andraspråk 2 och 3 som individuellt val. Dessutom måste skolan erbjuda engelska 6 som individuellt val. Vad händer om skolan inte gör det? Således föreslår jag att alla gymnasieutbildningar ska kunna ge grundläggande högskolebehörighet utan aktivt sökande från eleverna.
mot · H002Ub465 · 2012-10-05 00:00:00 — Detta kan också vara ett sätt att minska trycket och ekonomi och därmed underlätta vardagslivet för barnfamiljer. I flera kommuner finns så kallade självstyrande skolor. Det innebär att kommunala skolor får en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De självstyrande skolorna arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt att öka insynen från dessa. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga ska dokumenteras och utvärderas, för att se hur de kan utveckla andra kommunala skolor. Ska skolan lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö.
mot · H002Ub470 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i likhet med det system som finns i måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, t.ex en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. betonar valfrihet och inflytande för föräldrar och elever i den svenska skolan, varför vi i grunden är positivt inställda till friskolereformen, inte minst då den kommit att leda till ett bredare utbud och till en ökad valfrihet. Vi måste dock vara medvetna om att friskolereformen även skapat problem, och i vissa fall mycket stora problem för enskilda kommuner. Friskoleetablering i vissa kommuner eller områden med bristande elevunderlag och där kommunens skolverksamhet är kalibrerat efter elevunderlaget, riskerar att slå sönder den kommunala organisationen med skolor och skollokaler. Eftersom det är Skolinspektionen som beslutar huruvida en friskola ska få starta eller inte, är det ofta mycket svårt, om inte omöjligt, för en enskild kommun att skapa en långsiktig planering för kommunens skolverksamhet, vilket kan leda till ökade kommunala kostnader. Vidare riskerar kommunala skolor som bedöms som mycket bra, inte minst mindre byskolor, att läggas ned om friskoleetableringarna blir för många, vilket ironiskt nog kan få följden att valfriheten minskar som den kommunala servicen försämras. Ytterligare ett problem i sammanhanget är att uppdragen skiljer sig åt för en skola och en friskola. Även om regeringen fick igenom en ny skollag 2010, som bland annat innebär att skillnaderna mellan kommunala skolor och friskolor minskat, finns det fortfarande stora skillnader mellan dessa båda skolformer. En kommun har inte minst ett särskilt ansvar för att upprätthålla skolplikten, att ta hand om eleverna om en friskola går i konkurs, att ta hand om elever med särskilda behov, att ha ett uppföljningsansvar till dess att eleven fyller , att organisera fritidshem, att övergripande organisera skolan inom kommunens gränser, att fördela resurserna, se till att det finns skolor där människorna bor och så vidare. Detta innebär att en mer eller mindre oreglerad friskoleetablering kan göra situationen mycket svår för kommunerna. Vi menar därför att det måste ställas större krav för att få starta friskolor än vad det gör . Inte för att vi är emot friskolor som princip, utan för att vi måste börja se till helheten. Vi förordar därför ett system likt det finska, där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge, till exempel en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola ska få starta.
mot · H002Ub473 · 2012-10-05 00:00:00 — Yrkeslegitimation till fler grupper tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeslegitimation för fler yrkesgrupper. Yrkesskydd/legitimation har använts av yrkesgruppen läkare. Den håller också på att införas för utbildade lärare. En läkarlegitimation har gett patienten en trygghet i att den behandlande läkaren har en erforderlig utbildning. Samma kommer med all sannolikhet att också bli fallet när lärarlegitimationer blivit fullt genomförda. En pedagogisk utbildning tillsammans med en erhållen lärarerfarenhet ger goda undervisningsförutsättningar. Det är också en viktig statushöjande markering. Yrkesskydd/legitimation borde kunna innefatta fler yrkesgrupper, vilket ger en trygghet till brukaren, mottagaren, av olika tjänster samt tydlig markering att samhället uppvärderar en utbildning.
mot · H002Ub478 · 2012-10-05 00:00:00 — Digitalisera undervisning och lärande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att digitalisera undervisning och lärande. Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla ansvarskännande individer och medborgare. (Läroplan för sidan 8.) För att fullgöra detta uppdrag borde det i dagens samhälle vara självklart att it ska vara helt integrerat i skolans arbete. Skolan ska vara bland de främsta i att använda it i pedagogiken och undervisa om it:s möjligheter och risker. EU har digital kompetens som en av nyckelkompetenserna för framtida konkurrenskraft. Skolan ska erbjuda elever och lärare moderna hjälpmedel. Ambitionen måste vara att förutsättningarna ska vara lika i alla skolor i . Det bör vara lika villkor avseende tillgång till it i samtliga grundskolor för både elever och lärare. Genom uppdrag till säkerställs att det finns en nationell strategi för användningen av it i skolan. Uppdra åt lärarhögskolorna att forska för att utveckla kunskap och hjälpmedel, relaterat till it, för skolans pedagogik. Uppdra åt att utveckla ett program avseende it:s användning i pedagogiken. Se över läroplanerna så att digital kompetens återfinns som ett uppdrag. Skolan ska i samarbete med hemmen främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta individer.
mot · H002Ub482 · 2012-10-02 00:00:00 — Utvärdering av barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera kommunernas utbyggnad av barnomsorg på obekväm arbetstid. har kommunerna så smått börjat möta familjers behov av barnsomsorg på obekväma tider som man brukar benämna kväll-, natt- och helgomsorg. Det är viktigt att följa och utvärdera den omsorg som byggs och har byggts ut. Hur ser omfattningen ut, vilka yrkeskategorier visar störst behov, vilka åldrar är det på barnen i verksamheten och hur länge eller ofta behöver de omsorgen? Är det endast förskola som erbjuds eller finns det andra lösningar som några timmars barnvakt i hemmet, familjedaghem om behovet i kommunen är litet eller inte passar geografiskt? Vad blir de ekonomiska konsekvenserna i kommunen när inga nya resurser tillförs som förväntan på anpassade barnomsorgstider blir allt större? Lika viktigt och intressant vore att närmare följa situationen på arbetsmarknaden då det inte är en självklarhet att arbete på obekväma tider för ensamstående föräldrar ska mötas med barnomsorg istället för ändrade eller anpassade arbetstider. Gör kommunen som arbetsgivare sitt yttersta, hur ser det ut inom handeln, vården, industrin m m? I grunden måste förskolan vara till för barnens egen skull, inte enbart föräldrarnas möjlighet till förvärvsarbete. Hög kvalitet och en trygg omsorg på obekväma tider är då avgörande.
mot · H002Ub483 · 2012-10-04 00:00:00 — Alla barns lika rätt till förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge alla barn samma rätt till förskola. Förskolan är en viktig del av familjepolitiken. Den möjliggör för kvinnor och män att kombinera arbete med barn och familj. Men förskolan har i allt större utsträckning kommit att bli en viktig verksamhet för barnen själva och för deras utveckling. Första steget i det livslånga lärandet säger vi gärna, med rätta. En läroplan och utbildad personal understryker det pedagogiska innehållet som kombineras med omsorg. Något som inte kan jämföras med avdragsgilla barnflickor eller vårdnadsbidrag. Den svenska förskolan är av hög kvalitet, är internationellt efterfrågad och är omtyckt av både barn och föräldrar. Förskolan bidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor, och forskning visar att barn som gått i förskola presterar bättre i skolan. För barn som växer upp med ett annat modersmål än svenska har förskolan en avgörande betydelse för barnets språkutveckling. För barn med en otrygg uppväxtmiljö kan förskolan vara den plats som erbjuder trygga stabila vuxenkontakter. Språkutveckling, socialt samspel, förmågan att knäcka läskoden för den som vill, matematiska begrepp, demokrati, medbestämmande, motorik och mycket mer hänvisas till förskolan. Med den utveckling som förskolan genomgått och den vikt vi lägger vid förskolans verksamhet borde det vara självklart att alla barn ska ha rätt till förskola på lika villkor. Barn till arbetslösa och föräldralediga fick 2001 rätt . Det var ett viktigt steg. Men fortfarande styrs många barns vistelse av föräldrarnas dagliga sysselsättning snarare än av barnens behov. Detta bör tydliggöras i skollagen, och successivt bör den allmänna och avgiftsfria förskoletiden öka.
mot · H002Ub485 · 2012-10-05 00:00:00 — Behov av tidiga insatser i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensutveckling av lärare och rektorer. Den nya skollagen, som omfattar alla skolformer, såsom förskola, grundskola och gymnasieskola, har trätt i kraft, men skolan, lärare och rektorer är i visa fall dåligt rustade för att möta de behov som finns. För att kunna bedriva bästa möjliga undervisning behöver rektorer och lärare få kompetensutveckling och tillgång till aktuell forskning i sina ämnen som handlar om klassrumssituationen, undervisningsmetoder, behov av att tidigt sätta in särskilt stöd till svaga elever. För att få genomslag i verksamheten behövs bland annat kortare avstånd mellan relevant forskning och undervisning i klassrummen. Det är framför allt angeläget att överbrygga gapet som finns mellan teoretisk forskning och praktisk kunskap i skolan. Många kompetensutvecklingsdagar för lärare i kommunen baseras inte i tillräcklig grad på de behov som finns gällande kunskapsutveckling och måluppfyllelsen i klassens verksamhet. Det nya betygssystemet, till exempel, ställer annorlunda krav på lärarnas bedömning av elevernas kunskapsutveckling, vilket innebär att skollagen ställer skarpare krav på kommunen samt stärker elevernas rätt till bra undervisning. Barn med funktionshinder riskerar att hamna i kläm. Skolinspektionen har presenterat sin rapport elever samma undervisning. Resultaten visar på att av skolorna inte klarar att anpassa undervisningen efter elevernas behov. Därmed misslyckas ett stort antal elever med att nå målen och utvecklas. Ska den nya skollagen innebära att alla elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt så anser vi det nödvändigt med ett förtydligande om att elever som har inlärningsproblem eller en funktionsnedsättning ska ha tidigt och rätt stöd. För att stödet ska bli en rättighet som också garanteras i lag krävs ett tillägg till skollagens 3 kap. 10 §. Ett antal elever är i behov av särskilt stöd för att de har svårigheter att nå kunskapsmålen i vissa ämnen. Frågan har på många sätt belysts och en samlad funktionshinderrörelse har protesterat mot såväl formuleringen som mot hur frågan hanterats. Formuleringen och skolors möjlighet att tolka texten i 10 § är ett dråpslag för de elever som får kämpa sig igenom skolåren. Inte sällan får elever och föräldrar slåss eller kämpa för rätten till stöd och likabehandling som borde vara självklart. Det finns ett behov av att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. Att nu själva skollagens formuleringar kan innebära begränsningar i elevers rätt till stöd, skapar ett tydligt och helt onödigt underläge. Skolans kompensatoriska uppdrag bör förtydligas i skollagen för att undanröja tolkningsutrymmen. i (S)
mot · H002Ub486 · 2012-10-02 00:00:00 — En nollvision inom skolan när det gäller icke godkända elever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nollvision inom skolan när det gäller icke godkända elever. En allmänkunskapsskola kan inte acceptera att elever avslutar med icke godkända avgångsbetyg. En framåtsyftande grundskola behöver därför sätta upp tydliga ambitioner och mål. Skolan och förskolan behöver ge ett relevant stöd och hjälp till varje elev så tidigt som det är möjligt. För detta behövs det tillräckliga resurser. Det behövs en tydlig nollvision för icke godkända elever från där resurser sätts in i ett tidigt skede redan från förskoleåldern om det behövs. Barnet, eleven och den unge coachas genom med de resurser och i den omfattning som krävs. Det ger en tydlig målbild för dem som arbetar inom barnomsorg och skola att alla barn och ungdomar ska klara med godkända avgångsbetyg. En nollvision ger oss trygga och välutbildade ungdomar som snabbare bidrar i ett normalt samhälls- och förvärvsliv. I en vanlig klass finns ett flertal elever med olika typer av problem och handikapp. Gör vi rätt, får dessa barn möjlighet att klara skolan. Gör vi fel, kan det gå riktigt illa. Att barn, elever och ungdomar hamnar i en negativ spiral med skoltrötthet och skolk beror ofta på att de inte fått tillräckligt med stöd . Det är en tragedi för den enskilde och samhället i stort att vi låter detta fortgå. Många hamnar utanför samhällsutvecklingen medan de jämnåriga kamraterna går vidare i livet. Kvar står eleven som själv får klara sitt utanförskap på egen hand. Många mår så dåligt att de behöver hjälp från sjukvård eller kanske hamnar utanför samhällets råmärken. Många hamnar i långtidsarbetslöshet, kriminalitet och kanske blir våldsverkare. Med en tydlig nollvision för icke godkända elever från sätts resurser in i ett tidigt skede. Med en nollvision får vi unga, trygga och väl utbildade ungdomar som snabbare bidrar till ett normalt samhälls- och förvärvsliv.
mot · H002Ub487 · 2012-10-02 00:00:00 — Möjligheten för folkrättsliga institutioner, såsom (), att utfärda examina tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge folkrättsliga institutioner, såsom (), rätt att utfärda examina. () är en FN-institution som etablerades i i enlighet med ett avtal mellan och den internationella sjöfartsorganisationen i , (). Mer än 3 300 studenter från 162 länder har utexaminerats från WMU sedan starten, och ungefär 200 nya studenter utexamineras (mestadels M.Sc.-examina och ett fåtal Ph.D.). , som är värdland för denna FN-institution, bidrar via med en tredjedel av WMU:s totala budget. har studerande som utexaminerats från råkat ut för svårigheter när deras nationella myndigheter granskat examina från WMU. I och med att WMU lyder under FN och därför inte erhållit tillstånd av att utfärda examina förorsakar detta stora problem för och dess studenter. Vid ett flertal tillfällen har studenter, då de återvänt till arbetsplaterna i sina hemländer, förhindrats att bli befordrade på grund av avsaknad av godkänd examen i . Detta förhållande skulle kunna ändras med en relativt liten insats med tanke på att det är lagstiftningen och texten i högskolelagen som är begränsande. Om texten i lagstiftningen ändras enligt nedan kommer de svårigheter som WMU:s studenter nu står inför att undanröjas. Texten i lagstiftningen lyder: En enskild fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning (utbildningssamordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i Högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Texten bör ändras till: En enskild eller fysisk person eller internationell folkrättslig institution som anordnar utbildning (enskild utbildningssamordnare) får endast efter tillstånd utfärda sådana examina som regeringen enligt vad som anges i Högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om.