mot · GZ02Fi15 · 2012-04-23 00:00:00 — För att vi ska kunna uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutvård vill satsa mer på att utveckla och införa fler så kallade snabbspår inom vården. Den absolut största vikten ligger på att det finns väl utrustade ambulanser som innehåller den senaste högteknologin och har specialistutbildade ambulanssjuksköterskor som får använda sina kunskaper fullt ut. Med dessa förutsättningar blir ambulansen den första viktiga länken i vårdkedjan. Behandlingen påbörjas direkt i ambulansen och patienten kan tas till rätt avdelning direkt vid ankomst till sjukhuset, utan att behöva passera akutmottagningen. Detta innebär inte bara en avlastning för akuten och vårdpersonalen utan även en enorm förbättring för patienten som slipper vänta och lida i onödan. Det är vår ambition att till höstbudgeten tillskjuta för detta ändamål. 8.3Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens Att komma till rätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har rapporterats om enskilda avdelningar som har det så trångt och har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ännu större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats visserligen finns men där medarbetarna saknar rätt kompetens och utrustning. oroas av att se hur det har skett en allt för stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser . Antalet vårdplatser är ungefär 25 000, varav den somatiska korttidsvården utgör knappt 20 000, motsvarande 2,6 platser per 1 000 invånare.50 Detta gör att hamnar långt ned på listan över länder med tillgängliga vårdplatser vid en internationell jämförelse, trots att vi har möjligheter och förutsättningar att vara på toppen. Platsbristen leder till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen leder även till en sämre funktion på akutmottagningen då den bromsar upp och gör att patienter får vänta onödigt länge på behandling. Även patienter i behov av intensivvård tvingas vänta allt för länge, vilket givetvis riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. Psykisk ohälsa drabbar många människor och är ett stort och växande problem. Här ryms allvarliga tillstånd som psykoser och djupa depressioner men också lindrigare former som nedstämdhet, oro och sömnsvårigheter. Med fler förebyggande insatser, effektivare behandlingsmetoder och ett bättre omhändertagande skulle det innebära höjd livskvalitet för patienter och deras anhöriga, men också en stor samhällsbesparing. Den psykiska ohälsan brer inte minst ut sig bland våra barn och unga. Det är inte ovanligt med ångest, oro och stress som vidareutvecklas till svåra depressioner, missbruk eller ätstörningar. Problemen som psykisk ohälsa skapar kan för den drabbade leda till framtida problem inte bara i skolan eller arbetet utan även gällande familj, vänner och självständighet. Den enda åldersgruppen i samhället där självmord inte minskar är bland barn och unga. Detta är ett mycket allvarligt problem som vi måste ta tag i. Det är därför viktigt att det finns en snabb och tillgänglig kompetens för de unga med psykisk ohälsa, men även för barn i familjer som drabbas av psykisk ohälsa. För att möta det ökade behovet behövs en utveckling och förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin. Det finns endast drygt 150 psykiatriska vårdplatser för barn och unga i hela och det finns landsting som inte har en enda vårdplats inom psykiatrin för unga människor. avser att prioritera barn och unga som mår psykiskt dåligt och vill kunna garantera att det ska finnas tillgång till kompetens och vårdplatser inom psykiatrin. 8.5Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar För att uppnå en lyckad behandling av de flesta sjukdomar krävs tidiga insatser. Därför måste vården kontinuerligt arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar . För exempelvis cancer måste det vara en målsättning att upptäcka tumören tidigt, helst innan patienten ens hunnit märka av symptom. Det är en uppgift som räddar liv och den enskilt viktigaste faktorn i förebyggande vårdinsatser. De svenska satsningarna på regelbundna kallelser till mammografi och cellprovstagningar har lett till en minskad dödlighet i bröstcancer och livmoderhalscancer. har därför uppfattningen att dessa typer av screeningåtgärder, där symptomfria individer undersöks i förebyggande syfte, bör utökas. Vi förordar en satsning med syfte att introducera fler nationella screeningprogram. Dessa ska följas upp för att kvalitet och deltagande ska kunna värderas och förbättras om så behövs. Vi förordar på liknande sätt en obligatorisk hälsoundersökning för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Detta skulle fylla en viktig samhällsfunktion då farliga och snabbt spridande sjukdomar som inte finns i skulle kunna upptäckas och behandlas innan de introduceras till det svenska samhället. Därmed minimeras risken för onödiga epidemier. innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början av sitt liv i etablerar en god kontakt med den svenska vården. I flertalet av de europeiska länderna, bland annat våra nordiska grannländer , och , är liknande system redan införda. En verksamhet i kontinuerlig utveckling som förekommer allt oftare är att sjukvården kommer ut till dem som behöver det. Exempelvis har mobila röntgen använts i flera av våra grannländer, vilket har visat mycket goda resultat. Att få sjukvård i hemmet skapar en ökad trygghet för patienterna, speciellt för de äldre som har svårt att ta sig till sjukvården själva. Onödiga transporter undviks då sjukvårdspersonalen kan hjälpa patienterna i hemmet, vilket innebär en resursbesparing då den personal som skickas från sjukhuset också är den som ger vård i stället för att endast övervaka under transport för att sedan lämna över till ny personal. Dessa mobila verksamheter riktas i första hand till personer i särskilda boenden och hospis, men kan även användas inom kriminalvården, vilket dels innebär kostnadsbesparingar, dels minskar säkerhetsrisker för vårdpersonalen. ämnar rikta ett anslag till att förstärka och utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten, vilka vi anser vara det naturliga komplementet till primärvården då vårdcentraler är stängda. Dessa verksamheter kommer att tillgodose befolkningens behov av läkarbesök i hemmen och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer. Det finns vissa orter med ett för litet patientunderlag och svårigheter att rekrytera tandläkare. Detta medför en viss problematik i strävan att upprätthålla en tandvård med god kvalitet. Genom att införa mobila tandvårdsenheter kan invånarna fortsatt vara garanterade god kvalitet på tandvården, oavsett var i landet de bor. Dessa skulle också underlätta för de många äldre och svårt sjuka som har svårt att ta sig till tandvårdskliniker. Då bara resan till tandläkare kan skapa en stor oro finns de som ignorerar behovet av tandvård alltför länge, vilket i slutändan kan leda till att nödvändig tandvård helt uteblir och hälsan riskeras. Detta kan vi undvika genom att Folktandvården kommer till patienten i stället för tvärtom. Detta gäller såväl skolbarn som äldre i särskilda boenden. Vårdgarantin är en av de viktigaste satsningar vi har i då en effektiv och utvecklad vårdgaranti ger både vårdgivare och vårdtagare en gemensam trygghet. anser dock att den nuvarande vårdgarantin måste utvecklas ännu ett steg och att de medicinska prioriteringarna måste bli tydligare och viktigare. Vi förespråkar därför ett införande av en medicinsk vårdgaranti efter den norska modellen. Denna innebär att patienten efter ett möte med en specialist får en plan över ett sammanhängande utrednings- och behandlingsförlopp som ska fullföljas inom medicinskt rimlig tid. Planen bör, så långt det är möjligt, även omfatta rehabilitering och uppföljning. Alla remisser ska värderas av en specialist och vid misstanke om allvarlig eller livshotande sjukdom . Därefter gör specialisten en prioritering inom ramen för en medicinskt grundad vårdgaranti med differentierade väntetider i förhållande till diagnosens svårighetsgrad. Vårdgarantin upp av beslutsstöd med väntetidsgarantier. 8.8Vård i livets slutskede När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. För såväl de personer som befinner sig i livets slutskede som deras anhöriga behöver det finnas en genuin känsla av trygghet och säkerhet. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård. Detta ställer höga krav på kompetensen inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vård- och omsorgen. understryker i en rapport att det finns ett behov av kompetensutveckling inom palliativ vård för personalen. I rapporten konstateras också att likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet.51 mål är att kunna erbjuda alla svårt sjuka i en fullgod palliativ vård. Vi förordar därför att ett nationellt centrum för palliativ medicin inrättas, där kunskap samlas och där vidare forskning inom vårdområdet bedrivs. Vid detta centrum ska metoder utvecklas för att därefter spridas, både nationellt och internationellt. kommer livets slutskede alldeles för . Att förlora ett barn är varje förälders mardröm, men inom den vanliga vården finns oftast inte tiden, kunskapen eller utrymmet för den lindrande, tröstande vård som ska ta vid när den akuta vården är över. Många föräldrar kan vittna om den ensamhet och utsatthet de känt när deras barn ansetts färdigbehandlat. Vi vill ge utsatta familjer det allra bästa i en extremt svår situation i livet. Döende och svårt sjuka barn och unga ska erbjudas hospis med avancerad vård i livets slutskede i en hemlik miljö där ambitionen är att fylla med liv och att erbjuda stöd till både barnet, föräldrar och eventuella syskon utifrån behov. 8.9Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården Ambulanssjukvården har en oerhört viktig roll i omhändertagandet av akut sjuka och skadade patienter. När det gäller patienter som utsatts för allvarlig skada är tiden från skadetillfället till att patienten kommer under kvalificerad vård direkt relaterad till överlevnadsmöjligheterna. har tiden från larm till dess att ambulans kommer ökat dramatiskt. Statistik från det visar att ökningen bara överskrider 20 procent.52 menar att det inte är acceptabelt att svårt sjuka och skadade patienter ska vänta på en ambulans och därmed riskera livet. I finns ett lagstadgat krav på att tre fjärdedelar av alla svårt sjuka eller skadade patienter på landsbygd eller i storstad ska nås av ambulans . Liknande lagstadgade tillgänglighetskrav finns i . I och finns formulerade mål som säger att av de allvarligaste fallen ska nås av ambulans . har snarlika krav. I finns det inte några tydliga mål eller krav om hur hög tillgängligheten till ambulanser ska vara. Vi anser att det nu är dags att även vi i tar ett helhetsgrepp på ambulanssjukvården och inför motsvarande lagstadgade tillgänglighetskrav. När människor hindras från att göra egna val och leva självständiga liv skapas ohälsa. En stor del av denna ohälsa uppstår på grund av hinder i omgivningen som begränsar aktivitet och delaktighet. För att funktionshindrade ska kunna ta del av samhällets tjänster krävs det ett aktivt arbete med att anpassa lokaler, byggnader, utemiljön och information för att göra de olika verksamheterna tillgängliga oavsett en individs funktionsförmåga. har identifierat detta behov och anser att tillgänglighetsskapande åtgärder bör stärkas och prioriteras. Många människor behöver under delar av eller hela sitt liv använda sig av olika tekniska hjälpmedel för att kunna ta en aktiv del av livet på samma villkor som andra. Det kan handla om allt från rullstolar till hörapparater. Att ge den enskilde mer inflytande över valet av hjälpmedel är positivt eftersom det skapar bättre förutsättningar att möta vars och ens behov. Regionernas och landstingens hjälpmedelscentraler har i många fall ett väldigt begränsat sortiment. Detta leder ofta till att personer fastnar med hjälpmedel som inte är optimala eftersom de alternativ som existerar aldrig erbjuds. Personer med funktionshinder vet bäst vilka problem de stöter på och därmed vad som kan underlätta deras vardag. vill öka valfriheten och underlätta vardagen för alla som behöver olika hjälpmedel genom att införa fritt val som ett komplement till den vanliga förskrivningen av hjälpmedel. Exempelvis finns ett flertal satsningar värda att se över för att förbättra vardagen för döva och hörselskadade. Tillgänglighet för individer med denna typ av funktionshinder förutsätter en väl fungerande tolkservice. ställs alltför många döva utan tolk på grund av bristande personella resurser. Tolkning för fritid och rekreation prioriteras ofta lågt, i vissa regioner och landsting prioriteras det bort helt och hållet. Detta drabbar döva hårt, eftersom de utestängs från möjligheten att delta i fritidsaktiviteter. Att kvaliteten på tolkservice varierar kraftigt mellan olika län och regioner är helt oacceptabelt för oss sverigedemokrater. Tolkservicen ska precis som annan välfärd och vård vara väl fungerande och likvärdig i hela landet. Vidare går det att konstatera att förmedlingstjänster för bildtelefoni bara finns , vilket begränsar tillgången till kommunikation. Dylika tjänster bör vara tillgängliga dygnet runt och möjligheterna att använda annan videokommunikation för bildtelefoni bör utvecklas. Även tryggheten för personer med hörselnedsättning kan med rätt satsningar förbättras avsevärt. Brand- och utrymningslarm samt övriga säkerhetslarm ska inte bara höras utan också synas (ljussignaler) och kännas (vibrationer). lever de flesta hörselskadade farligt eftersom de inte kan nås av olika ljudlarm på hotell, allmänna kommunikationer, arbetsplatser eller allmänna inrättningar. Vi ser det som mycket viktigt att lagstiftningen ses över så att tryggheten och säkerheten för människor med hörselnedsättning ökar. Det är mening att stödet till brukarorganisationerna bör stärkas och utvecklas. Dessa organisationer fyller en viktig funktion i att bevaka och föra fram de intressen och krav som personer med ett funktionshinder har. Vi anser att brukarnas organisationer är en stor och viktig resurs och samarbetspartner för region och landsting i arbetet med att förbättra vården och levnadsvillkoren för människor med funktionshinder. är fortsatt negativt inställda till den höjning av högkostnadsskyddet som genomfördes . Höjningen innebar en försvårad situation för många sjuka och äldre som tvingas lägga stora delar av sin disponibla inkomst på dyra läkemedel. Vår ambition är att återställa högkostnadsskyddet till för besök inom den öppna hälso- och sjukvården respektive för läkemedel. Vi betraktar detta som en prioriterad satsning. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag.53 Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i detta budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. betraktar pension som uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas. Vår ambition är att helt eliminera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension till 2016. Detta bedöms även leda till högre konsumtion bland landets pensionärer och påverkar således också sysselsättningen i positiv riktning. Detta är en prioriterad satsning. 8.12.2Förbättrad livskvalitet för äldre I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med.54 Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, då samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. menar också att det bör vara en självklarhet att även ges chansen att få avnjuta nylagad, välsmakande och näringsrik mat. För att så många brukare inom äldreomsorgen som möjligt ska erbjudas detta vill vi införa ett statligt stimulansbidrag. 8.12.4Riktade insatser för att motverka brott mot äldre Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt är att ge information till äldre personer som inte har insatser från äldreomsorgen om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är att öka kunskapen om brott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet till nyckelgrupper såsom personal i äldreomsorgen, individ- och familjeomsorgen och kvinnojouren. För att i en högre grad öka tryggheten och förebygga våld mot våra äldre föreslår vi ett stimulansbidrag till kommunerna med det tillhörande uppdraget att de ska ta fram en strategi för att upptäcka och hantera våld mot äldre. Anhörigstöd är viktigt såväl ur den anhöriges som ur samhällets synvinkel. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående men det handlar även om den anhöriges behov av vila samt att få tid över för personliga angelägenheter för att kunna bemästra situationen på bästa sätt. Stödet kan vara möjlighet till avlösning men också korttidsboende, dagverksamhet, utbildning av anhörigvårdaren, anhörigcentral eller träffpunkter för anhörigvårdaren. vill även för detta ändamål ge kommunerna ett statligt stimulansstöd. I syftet att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden för de äldre som kan klara sig på egen hand, men som inte anses vara tillräckligt hjälpbehövande för att få plats på ett särskilt boende, kommer föreslå ett särskilt riktat investeringsstöd för att komplettera regeringens anslag. Därigenom hoppas vi öka förutsättningarna för att fler trygghetsboenden faktiskt byggs. Stödet föreslås vara kombinerat med krav på att trygghetsboendena även utformas för att bryta ensamhet och för att skapa en högre grad av gemenskap. Det finns mycket forskning som visar att ett djur kan medföra goda hälsoeffekter till de äldres livskvalitet.55 Det har visat sig att djurens närhet påverkar både psykiska, fysiska och sociala funktioner positivt. Undersökningar visar också att äldre personer som har djur äter mindre läkemedel och har en bättre egenvård. Trots kunskapen om att äldre människor mår bättre av att umgås med djur är det oftast inte tillåtet att ta med sitt sällskapsdjur vid flytt till ett äldreboende. Bara ett fåtal äldreboenden i landet erbjuder denna möjlighet. föreslår ett särskilt riktat investeringsstöd för att snabbt få till stånd en ökning av antalet kategoriboenden med husdjursprofil dit äldre personer ska flytta tillsammans med sina sällskapsdjur när de tvingas lämna det egna hemmet. Vi har i en mycket väl fungerande och förebyggande verksamhet när det gäller mödra- och barnhälsovården. Detta har inneburit att hälsan förbättrats för småbarn och deras mödrar och det har gett oss världens lägsta mödra- och spädbarnsdödlighet. När det gäller de äldre ser vi ofta exempel på problem som hade kunnat förhindras om det förebyggande arbetet hade varit effektivare. anser därför att ett system liknande mödra- och barnavårdscentralerna men inriktat på seniorer, äldrevårdscentraler, skulle kunna leda till en effektivisering av vården som därefter kan ge stora hälsovinster för en stor del av befolkningen. 8.13.1Nationella riktlinjer för vård av barn och unga placeras omkring 12 000 barn och ungdomar utanför sitt hem i landets samhällsvård.56 Denna verksamhet lider fortfarande av stora brister vad gäller att förebygga, upptäcka och åtgärda missförhållanden. Utgångspunkten måste vara att så många som möjligt bor kvar med sina närstående, men när det uppstår en situation som inte tillåter detta måste det finnas en väl fungerande samhällsvård som agerar direkt. Bristen på tydliga nationella riktlinjer är en stor del av grundproblemet, framför allt behöver det ställas högre krav på utförarna vad gäller kompetens, specialisering och kontroll. Det är av stor vikt att personalen har en adekvat utbildning, att vården har en tydlig inriktning och att registerkontroll görs på samtliga i samband med anställning och förordnanden. De krav som finns på tillgången till läkare och psykologer behöver skärpas för att man ska få en bra balans mellan behov och tillgångar på personal. vill fördubbla antalet inspektioner av HVB, SiS och LSS-hem för att säkerställa tryggheten. Det finns ett stort behov av eftervård och det ska därför kunna erbjudas i högre grad . Vårdnadsutredningarna inom måste genomföras med den kompetens och sakkunskap som krävs för fullgod rättssäkerhet. Enligt granskningar som genomförts i familjerätter har det framkommit att det funnits brist på resurser och kompetens kring hanteringen av barn i vårdnadsutredningar, därmed har barnperspektivet åsidosatts.57 Det finns även vissa fall där föräldrarna nekar barnet/barnen att tala med en utredare. utgångspunkt är att vårdnadsutredningarna måste stärkas, varför dessa inte enbart ska skötas av socionomer. Andra personer med kompetens och erfarenheter från barnpsykiatrin ska involveras. Utredningsteamet bör kompletteras med en missbruksutredare i syfte att kartlägga bakomliggande faktorer och orsaker till familjekonflikten. Ett arbetslag bestående av personer med olika professioner möjliggör att de kompletterar varandras kompetens, och kan därefter komma att korta ned utredningstiden. säkerställs en bättre riskbedömning. Vårdnadsutredningar som utförs professionellt kan fånga upp riskgrupper och hänvisa berörda personer till rätt instans, i syfte att komma till rätta med vad som kan vara orsaker till konflikter. Vi anser att förebyggande åtgärder som löper parallellt med professionella utredningar i längden bygger folkhälsa samt att ett sådant förfarande även bringar sparmedel samhällsekonomiskt. vill därför satsa ytterligare på hjälp och stöd till familjer, särskilt när de gått sönder. Vi kommer satsa på förstärkning av rättssäkerheten och valfriheten vid konflikter inom familjen. Problem med missbruk sjunker allt längre ned i åldrarna, vilket allvarligt riskerar utslagning och ohälsa, inte bara för missbrukarna själva, utan även för anhöriga. Missbruket av alkohol, narkotika och dopning medför stora kostnader för välfärden och rättsväsendet. vet att det behövs omfattande åtgärder på flera plan för att förbättra folkhälsan och skapa framtidstro. Den omfattande risk- och missbruksproblematiken leder oss därför att föreslå att problematiken synliggörs bland allmänheten samhällets samtliga aktörer engageras i arbetet på ett bättre sätt tillgången till sinnesförändrande substanser ska minska anhöriga inkluderas på ett bredare sätt och ges bättre stöd myndigheterna ges de verktyg som är nödvändiga för att förebygga, hindra, vårda och rehabilitera, inklusive tvångsmedel, kompetensutveckling och informationsutbyte tillsyn och uppföljning ökas och förbättras.