mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Sysselsättning, tillväxt, trygghet och välfärd 2Med ansvar för Sverige6 2.1.1Det ska löna sig att arbeta7 2.1.2Det ska löna sig att anställa7 2.1.8En sjukvård i världsklass10 2.1.10Ökad hjälp till världens flyktingar11 5.1.4Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften15 5.1.5Återställd restaurang- och cateringmoms15 5.1.6Återförande av medel från Stabilitetsfonden15 5.1.7Nej till kapitalhöjning i EIB16 5.2.2Skärpta krav för anhöriginvandring17 5.4Återställd generell sänkning av de sociala avgifterna20 5.7Återförande av Stabilitetsfondens medel22 6.13Utökat RUT-avdrag för äldre30 7.1.5Miljö, skog och jordbruk32 7.3.4Sveriges geologiska undersökning och Bergsstaten39 7.5.5Biobränslen och nya energikällor46 7.7.1Ett hållbart jordbruk och en levande landsbygd49 7.7.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner50 7.7.4En ren och grönskande natur50 8.3Kultur, identitet och sammanhållning53 8.4.3Försvarets finansiering och materielförsörjning57 8.5.3Hårdare tag mot brottsligheten61 8.5.5Inga fler papperspoliser!64 8.6.1En arbetslöshetsförsäkring med folklig förankring65 8.7.3Ekonomisk trygghet för familjer och barn67 9.2.1Kommunaliseringen av den svenska skolan71 9.2.2Det fria skolvalet och friskolereformen72 9.2.3Uttag av vinst i friskolor73 9.3.1En akut- och tillgänglighetsmiljard79 9.3.2Vårdplats på rätt klinik bemannad med rätt kompetens79 9.3.4Satsningar på tidig identifiering av sjukdomar81 9.3.5Obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända81 9.3.8Vård i livets slutskede83 9.3.9Lagstadgat tillgänglighetskrav inom ambulanssjukvården84 9.4.3Förbättrad livskvalitet för äldre87 9.4.5Riktade insatser för att motverka brott mot äldre87 9.5.1Nationella riktlinjer för vård av barn och unga89 10.2.3Skatt, tull och exekution94 10.2.9Hälsovård, sjukvård och social omsorg97 10.2.10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp98 10.2.11Ekonomisk trygghet vid ålderdom99 10.2.12Ekonomisk trygghet för familjer och barn99 10.2.17Kultur, medier, trossamfund och fritid101 10.2.18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik102 10.2.20Allmän miljö- och naturvård103 10.2.23Areella näringar, landsbygd och livsmedel104 10.2.25Allmänna bidrag till kommuner104 10.2.27Avgifter till Europeiska unionen104 11Statsbudgeten och den offentliga sektorn105 11.3Statsbudgetens saldo och statsskulden107 11.4Den offentliga sektorns finanser107 är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism samt upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Partiets ambition är att kombinera de bästa elementen från de traditionella höger- och vänsterideologierna. Vi bejakar lag och ordning, gemensamhetsskapande traditioner, samhällsbärande institutioner och bevisat välfungerande naturliga gemenskaper i form av familjen och nationen. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Det är ett samhälle där alla medborgare också garanteras en hög grundläggande nivå av ekonomisk och social trygghet. inser att alla människor har sina brister och tror därför inte att ett perfekt, utopiskt samhälle är möjligt att uppnå. Genom att basera vår politik på ovan nämnda strävanden och genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I denna höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten fortsatt fast vid oroväckande höga nivåer. Vi pekar i denna budget särskilt på dagens stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, och vi presenterar lösningarna. Vi gör det utifrån den lika enkla som självklara utgångspunkten att det svenska folket inte är obildbart. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för att befintliga arbetskraft ska kunna möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik avseende lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak och krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. 2.1.1Det ska löna sig att arbeta Det är den vanliga löntagaren busschauffören, vårdbiträdet, läraren, polisen, kassörskan och hantverkaren som bär vårt samhälle och vår välfärd på sina axlar. Sysselsättning är själva förutsättningen för att ska gå runt. Det är därför olyckligt att en så stor del av skatteuttaget kommit att läggas på vanliga inkomster. Genom att sänka skatten på låg- och medelinkomster skapar vi inte bara 10 000 nya jobb, vi ser också till att fler kan försörja sig själva, har råd att gå till tandläkaren och kan åka med barnen på semester. Ett nytt jobbskatteavdrag ger den lilla människan större ekonomiskt utrymme och frihet som det sänder en tydlig signal om att vi prioriterar sysselsättning i tider där jobben hotas av en global lågkonjunktur. Vi avsätter och totalt på att sänka inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. 2.1.2Det ska löna sig att anställa Det är inom mindre företag som den största potentialen till ökad sysselsättning finns. Trots detta får dagens skatter och regelverk till följd att många mindre företag inte vågar anställa och växa. föreslår en ny anställningsform för lärlingar för att minska tröskeln in på arbetsmarknaden för framförallt ungdomar. möjliggör vi för arbetsgivare att anställa unga lärlingar. Upplärningsmomenten kompenseras genom att anställningen helt befrias från arbetsgivaravgifter. Vi avsätter och totalt för att skapa 50 000 nya lärlingsplatser. För ett litet företag kan sjukdom hos personalen bli ödesdigert. Sjuklönekostnader, vikarier och minskad produktivitet kan i värsta fall sänka en verksamhet och är alltför ofta en riskfaktor som minskar viljan att nyanställa. Genom ett sjuklöneavdrag för de första i sjuklön lindrar vi mikro- och småföretagens sjuklöneansvar. För ett genomsnittligt företag blir sjuklönekostnaden noll för de första tio anställda. Vi avsätter och totalt på att reformera och lindra sjuklöneansvaret för småföretagarna. Arbetsgivaravgifterna är en av de största kostnader svenska företag har. Framförallt för mindre företag med tillväxtpotential är höga anställningskostnader en faktor som begränsar förutsättningarna för nyanställningar. Genom att införa ett generellt grundavdrag på de sociala avgifterna, inte helt olikt det nuvarande jobbskatteavdraget, befriar vi nästan var tredje svenskt mikro- och småföretag från arbetsgivaravgifter. Avdraget uppgår till per enskilt företag. Vi avsätter och totalt på att minska småföretagarnas arbetsgivaravgifter. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå indikerar ett stort tillskottsbehov till de högre lärosätena . avser att, med särskilt fokus på de naturvetenskapliga ämnena, tillföra medel som kan förbättra situationen och bidra till en kvalitetshöjning inom den högre utbildningen. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi på att stärka den högre utbildningen. Utöver satsningen på högre utbildning vill även avsätta resurser till Myndigheten för . analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och avsätter sedan medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Av de elever som genomgått en utbildning genom myndighetens försorg har hela sju av tio haft ett faktiskt arbete kopplat till utbildningen inom efter examen. Myndigheten bedömer att det finns underlag för att utbilda fler personer och skulle kunna skapa ytterligare 4 000 utbildningsplatser med hög kvalitet givet ökade medel. tycker att myndighetens resultat talar för sig själva. Vi avsätter och totalt för att skapa fler utbildningsplatser, inkluderat ökade kostnader för studiemedel. Det finns ett behov av ökat underhåll, drift och reinvesteringar i befintlig järnväg. Tillika finns behov av nyinvesteringar, inte minst i beaktande av den expanderande gruvnäringen. har etablerat fyra möjliga ambitionsnivåer för järnvägen framöver, varav den lägsta syftar till att bibehålla nuvarande kapacitet och punktlighet medan den högsta siktar på att förstärka samt utöka kapaciteten där bristerna är som störst genom såväl trimningsåtgärder som nyinvesteringar. Vi avsätter medel för att nå upp till den högsta ambitionsnivån. Vi vill även ge i uppdrag att beakta, analysera och prioritera gruvnäringens be Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att på allvar rusta upp det svenska järnvägsnätet. vill se en omfattande satsning på det kriminalpolitiska området i syfte att värna de laglydiga medborgarnas trygghet. För att förverkliga detta ökar vi anslagen till rättsväsendet kraftigt. De utökade medlen föreslås vara fördelade mellan polismakten, domstolsväsendet, , och Kriminalvården, med fokus på det sistnämnda. För att skydda samhället mot återfallsförbrytare och grova brottslingar vill bland annat införa en kraftig straffskärpning och införa verkliga livstidsstraff utan möjlighet till tidsbestämning eller benådning. Vi vill också se ett avskaffande av nuvarande praxis där domstolarna ger återfalls- och serieförbrytare mängdrabatter på brott, samt snabbare domstolsbehandlingar, skärpt vittnesskydd och införandet av ett nytt och mer rättssäkert system för utbetalning av skadestånd till brottsoffer. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka brottsbekämpningen. anser att det är statens kärnuppgift att hävda vår självständighet och att värna rikets territoriella integritet. Det är således djupt beklagligt och skrämmande att se den ansvarslösa nedmonteringen av den svenska försvarsförmågan som nuvarande regering ägnat sig åt. Det är ett högst våghalsigt spel som spelas, när frågor om rikets säkerhet och försvar degraderas till att vara av enbart budgetär art. vill återinföra allmän värnplikt, återta kapacitet genom ökade förbandsanslag, modernisera och uppgradera JAS Gripen, införskaffa och uppgradera nödvändig materiel och vapensystem samt ta en paus i de internationella insatserna fram till dess att vi återtagit en trovärdig försvarsförmåga. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi på att återuppbygga den svenska förvarsförmågan. En allmän sjukförsäkring som omfattar alla medborgare är en självklarhet för de flesta svenskar. Genom en gemensam försäkring tillgodoses att vi alla har ett bra grundskydd vid sjukdom och olycksfall. slipper den enskilde spendera både tid och möda på att skaffa egna försäkringar. För är det på samma sätt självklart att vi gemensamt ska försäkra oss mot arbetslöshet. vill se en sammanslagning av , i syfte att minska riskerna för den enskilde samt vinna ekonomiska stordriftsfördelar. Sett ur såväl rättviseperspektiv som matchningsperspektiv menar att dagens a-kassa inte fungerar tillfredsställande. Vi vill därför reformera a-kassan och föreslår tre övergripande åtgärder. Det är problematiskt att så pass många inte får ut av sin tidigare inkomst trots att detta varit ambitionen. Vi höjer därför taket till per dag som sjukpenningen höjs till per dag. Det är tillika problematiskt för den arbetslöse att redan från dag ett i arbetslöshet förväntas söka arbeten i hela landet. Initialt, , ska möjligheten att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde finnas. vänder sig också emot att den arbetslöse får sin rätt till a-kassa inskränkt för att denne tar en deltidsanställning. Deltidsarbete är ofta en språngbräda till en heltidsanställning och det är därför oklokt att minska incitamenten att söka deltidsarbeten. Vi höjer antalet dagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa från 75 till 300. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi på ovanstående tre reformer av a-kassan. 2.1.8En sjukvård i världsklass En akutmottagning som fungerar dåligt äventyrar inte bara patienternas hälsa och säkerhet. Med sin nyckelposition i hela sjukhusorganisationen ger en illa fungerade akutmottagning återverkningar på sjukhusets samlade verksamhet. Patienter i akut behov av hjälp som ofta under stark smärta och oro måste vänta kan också tappa sin tillit till vården. har det skett en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet slutenvårdsplatser i . Platsbristen leder till sämre vård för patienten med ökad sjukhusrelaterad dödlighet, längre vårdtid och högre kostnad för vårdgivaren som följd. Bristen på vårdplatser leder också till sämre funktion på akutmottagningen och att patienter får vänta många timmar innan en vårdplats finns tillgänglig, ibland . Även patienter i behov av intensivvårdsplats tvingas alltför ofta vänta i timmar. I syfte att komma tillrätta med dessa problem och som ett led i vår strävan att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass förordar en rad åtgärder bestående av bland annat ett utökat antal vårdplatser, snabbspår inom vården och en utökad akutbils- och hembesöksverksamhet. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka den svenska sjukvården. har alltid betraktat det som orimligt att inkomst av pension, vilket de facto är att betrakta som uppskjuten lön, ska beskattas radikalt annorlunda än inkomst av tjänst. Det är således vår ambition att kraftigt reducera den skatteskillnad som råder på så sätt att vi förstärker pensionärernas disponibla inkomst. får en genomsnittlig pensionär sänkt skatt med . 685 000 garantipensionärer har ofta levt strävsamma liv fastän helt eller delvis utanför den ordinarie arbetsmarknaden och lever med små eller mycket små marginaler. Vi höjer garantipensionerna med motsvarande för en ogift garantipensionär (för gifta) i syfte att säkerställa att de som har det relativt sämst får en förbättrad ekonomisk situation. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka den ekonomiska situationen för landets pensionärer. 2.1.10Ökad hjälp till världens flyktingar gör bedömningen att det är betydligt mer effektivt att hjälpa flyktingar på plats i deras närområden jämfört med vad flyktingmottagandet i kostar. Vi anser det också vara en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del utav den gängse biståndsramen, till skillnad från regeringen. Denna insikt leder oss till att flerdubbla anslagen till , , som vi renodlar biståndsramen och därmed undviker att betrakta flyktingmottagande i som bistånd. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka UNHCR:s möjligheter att hjälpa flyktingar på plats i deras närområde. ser med viss oro på regeringens tämligen optimistiska budgetprognos. Det finns anledning att betvivla storleken på det reformutrymme som regeringen kalkylerar med. väljer därför att gardera sig för en sämre utveckling genom att amortera på statsskulden. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att amortera på statsskulden och därmed gardera oss för en sämre ekonomisk utveckling. godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner beräkningen av budgetens inkomster enligt förslaget i tabell 2 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning (avsnitt 11.2). beslutar om fördelning av utgifter inom utgiftsområden enligt förslaget i tabell 1 i motionen (avsnitt 10.1). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter inom utgiftsområden , 2015 och 2016 enligt förslaget i tabell 1 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 10.1). De svenska statsfinanserna framstår alltjämt som goda och i ett europeiskt perspektiv som extremt stabila. Vikten av att hålla statsskulden på en låg nivå kan inte nog betonas. Överskottsmålet bör således vara vägledande tills vidare. De starka finanserna öppnar för möjligheter, som den svaga konjunkturen i vår omvärld bjuder på en rad utmaningar och direkta hot. Den enskilt viktigaste förklaringen till den svaga tillväxten i såväl vårt eget land som resten av är skuldkrisens utveckling och osäkerheten kring de allra mest skuldtyngda ländernas framtid. Explicit gäller det i första hand , men de återverkningar och konsekvenser en så kallad Grexit skulle komma att få på andra och större ekonomier är i princip oöverblickbara. De sydländska ekonomiernas konkurrenskraft är svag och lider samtliga av kroniskt hög arbetslöshet. En stimulans i form av ökad export skulle onekligen mildra läget. Detta fordrar dock i praktiken ett drastiskt minskat kostnadsläge, vilket försvåras av att den gemensamma valutan euron förhindrar en valutadepreciering. Att sänka ett helt lands reallöner är extremt svårt att kommunicera och i praktiken politiskt omöjligt att genomföra. Den enda plausibla lösningen på den så kallade eurokrisen (vilken för den uppmärksamme och insatte inte alls har karakteristiken av en kris utan snarare är en logisk följd av tidigare politiska beslut) är således själva eurons kollaps och nationernas återgång till sina tidigare valutor. De åtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga för att återfå kreditorernas förtroende. Tvärtom så har avsaknaden av förtroende drivit upp räntenivåerna i de skuldtyngda länderna till långsiktigt ohållbara nivåer. På sin höjd har man, till enorma kostnader, köpt sig andrum för att skjuta problemen framför sig ännu . Som ett resultat blir de skuldtyngda länderna allt mer beroende av den ökända trojkan beståendes av EU, ECB och IMF. i synnerhet men till viss del även övriga Piigsländer har blivit de facto-protektorat med nämnda trojka som överförmyndare och god man. På kommer dessa folk inte finna sig i att inte vara herrar i eget hus. Den politiska risken växer således emedan beslutsfattare konsekvent vägrar acceptera den enda rimliga lösningen på situationen. Euron är i sin nuvarande form det enskilt största hotet mot freden i . Den vänder folk mot sina folkvalda och länder mot sina grannar. Fiender som blivit vänner blir åter ovänner. För svenskt vidkommande påverkas vi i dubbel bemärkelse av den europeiska skuldkrisen. Å ena sidan blir exporten lidande som ett resultat av svagare köpkraft i resten av euroområdet. Å andra sidan blir den lidande emedan våra varor och tjänster blir dyrare som ett resultat av en apprecierad krona. Den svenska kronan framstår som en stabil valuta till vilken investerare söker sig i jakten på säkra papper. Faktum är att den svenska kronan har stärkts betydligt mer än väntat. Att svenska tioåriga obligationer har emitterats till lägre räntor än motsvarande tyska själva referensräntan för riskfri avkastning i kan tjäna som illustration åt ovannämnda faktum. Detta påverkar dock, på samma sätt och med samma logik, även importpriserna, vilket i sin tur bidrar till att pressa inflationen. Situationen möjliggör således för att driva en tämligen expansiv penningpolitik utan att för den skull riskera inflationsmålet. Återigen framstår vikten av en självständig penningpolitik. Sysselsättningen väntas matta av och arbetslösheten stiga från redan höga nivåer för att nå . Denna oroande utveckling tarvar en tuff och målmedveten sysselsättningspolitik. Den offentliga skuldsättningen befinner sig på en rimlig och hanterbar nivå. Däremot har hushållens skuldsättning ökat på ett oroväckande sätt. Hushållens skuldsättning som andel av disponibel inkomst har ökat till närmre , efter att ha legat tämligen stabilt kring . Ur ett EU-perspektiv är härvidlag femte sämst. Ett hushåll med hög skuldsättning är givetvis ett ekonomiskt utsatt hushåll. Utöver att vara ett problem för den enskilda individen då långivaren vill ha tillbaka sina pengar kan situationen, om den tillåts fortsätta, skapa stora störningar på samhällsnivå. Hushållens skuldsättning får därmed anses vara en prioriterad fråga. Det finns såklart ett antal verktyg som kan användas för att minska den. Det är dock av yttersta vikt att en långsiktig kamp mot lägre skuldsättning hos hushållen sker just långsiktigt i små steg och inte genom radikala ingrepp i hushållens nuvarande ekonomiska förutsättningar. Denna utgångspunkt fordrar även en bred parlamentarisk majoritet så att eventuella framsteg inte rivs upp vid kommande riksdagsval. gör en rad andra prioriteringar än vad regeringen gör och skapar därigenom ett unikt budgetutrymme. Våra prioriteringar baseras till lika delar på sverigedemokratiska värderingar som på aktuell forskning, empiri och erfarenheter. I detta kapitel beskriver vi hur skapar ett budgetutrymme relativt regeringen. I kommande fyra kapitel beskriver vi sedan hur vi använder utrymmet för andra, mer angelägna, satsningar. Vi har sju huvudsakliga besparingsposter gentemot regeringen: (i) invandring och integration, (ii) bistånd, (iii) slopad ungdomsrabatt, (iv) återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften, (v) återställd restaurang- och cateringmoms, (vi) återförande av medel från Stabilitetsfonden samt (vii) att vi motsätter oss kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom att göra andra prioriteringar än vad regeringen gör. Målsättningen med vår restriktiva invandringspolitik är att minska asyl- och anhöriginvandringen med sammantaget . reformerar vi och i flera fall slopar helt olika integrationsprojekt och andra satsningar på samma tema där vi bedömer dem vara verkningslösa. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.1 Totalt skapar vi ett utrymme på genom en mer ansvarsfull invandringspolitik. biståndspolitik intar en mer pragmatisk hållning som vi fokuserar resurserna till de allra mest nödställda människorna. Vi anpassar biståndet till FN:s rekommenderade nivå om av BNI. Vi skapar ett utrymme på 2013, 8 021 miljoner 2014, 2015 och 2016. Totalt skapar vi ett utrymme på genom en reformerad biståndspolitik. Nedsättningen i de sociala avgifterna för unga har dömts ut av flera instanser såsom alltför bred och har konstaterats vara dyr och ineffektiv. Vi väljer att slopa rabatten och förordar istället andra konkreta åtgärder för att på allvar få bukt med ungdomsarbetslösheten. Vi skapar ett utrymme på 2013, 2014, 2015 och 2016.2 Totalt skapar vi ett utrymme på genom att slopa ungdomsrabatten. 5.1.4Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften på har varit dyr mätt i antal skapade jobb per krona.