mot · H002Ju249 · 2012-10-01 00:00:00 — Ökad trygghet för alla en rättspolitik för framtiden I denna motion presenteras en samlad politik för hur människors trygghet i kan öka på riktigt utan ineffektiva och kosmetiska insatser som ökad övervakning och fler poliser. arbetar för ett samhälle där trygghet skapas genom tillit till varandra och tilltro till framtiden snarare än misstänksamhet, övervakning och repressiva åtgärder. Vi bygger vår politik på vetenskapligt fungerande metoder och resultat från faktiskt arbete. Riktig trygghet uppstår när brott förhindras eller upp när de väl begåtts, allmänheten får kunskap om detta och förtroendet för rättsväsendet ökar. När det offentliga samhället upplevs finnas närvarande för alla och vara en självklar del av allas vardag, då ökar också tilliten och trovärdigheten till att rättsväsendet finns där, när brottet väl händer. Vi vill se ett utökat samarbete med den ideella sektorns aktörer och på så sätt öka det sociala kittet sammanhållningen i samhället. Tillsammans med en effektiviserad polisorganisation, att vapnen försvinner bort från gator och torg och ett arbete för att förhindra återfall i brott, tar vi några steg mot ett allt tryggare samhälle. 4En samlad politik för ökad trygghet6 4.1.2Hur ser det ut i ?7 4.1.4Effektiva metoder för att bekämpa brott8 4.2Våra åtgärder för en ökad trygghet i Sverige9 4.2.1Ökad effektivitet inom polisen9 4.2.2Öka samhällets lokala närvaro11 4.2.3Ökat samarbete med ideella sektorn12 4.2.5Information om var brott begås och hur de kan undvikas13 4.2.6Åtgärder för att förhindra återfall i brottslighet13 4.2.9Stöd till dem som utsätts för brott14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig utredning om män, maskuliniteter och jämställdhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att metoder för att mäta effektivitet i polisiärt arbete ska utvecklas som kan ligga till grund för anslagstilldelningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de polismyndigheter som bäst når regeringens uppdrag ska få mer i ersättning än de som misslyckas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framgångsrika polischefer ska belönas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att specialistmyndigheter i vissa fall ska ges rätt att disponera polismyndighetens anslag för att leda bekämpandet av viss brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny polisutbildning inom ramen för det vanliga högskoleväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla anställda inom polisen med utredande uppgifter ska ha rätt till individuell kompetensutveckling och karriärvägledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler vägar in i det brottsutredande arbetet ska skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler specialister ska rekryteras till polisen för att kunna arbeta med att förhindra och utreda brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att metoder för att i ökad grad knyta specialistkompetens till förundersökningar ska tas fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över polisers karriärvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisiär närvaro i människors vardag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörda myndigheter ska ges i uppdrag att ta fram koncept för servicekontor i varje kommun och i större orters förorter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsammans med Kommuner och Landsting ta fram aktionsplaner för hur samhällets närvaro kan öka i delar av samhället där samhällets närvaro bedöms vara låg eller bristande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga statliga myndigheter ska ges i uppdrag att inom sina respektive ansvarsområden samverka med ideella föreningar och om att det av myndigheternas anslag ska avsättas medel som de ideella föreningarna kan använda.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners och landstings samarbete med den ideella sektorn för att utveckla metoder för att upptäcka barn i riskzonen och om hur även andra utsatta grupper kan upptäckas och hjälpas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polismyndigheterna ska få ett särskilt uppdrag att i varje kommun inleda samarbete med ideella föreningar om brottsförebyggande lokalt arbete med inriktning på barn i riskzoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta påföljder för vapenbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om information om var brott begås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisiära resurser ska styras till de geografiska områden där brott typiskt sett begås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polismyndigheten tillsammans med Brå ska utveckla verktyg för civila myndigheter som kan bilda underlag för ett smartare beslutsfattande om säkerhetshöjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet tillsammans med DO ska ta fram handlingsplaner för hur diskriminering inom myndigheten ska bekämpas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet ska upprätta servicefunktioner som tar emot klagomål på felaktigt bemötande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsynsmyndigheten bör ges rätt att använda s.k. situation testing i arbetet mot diskriminering inom rättsväsendet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet mot drogmissbruk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att barn och ungas vardagsmiljöer ska vara drogfria.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att institutioner ska vara fria från droger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den ideella sektorns aktörer inom ramen för överenskommelser med polis, kriminalvård och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av s.k. barnahus i varje län eller region. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av professionalisering av stödet till brottsoffer.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av ökad säkerhet i domstolar för brottsutsatta och vittnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utökat användande av s.k. fotboja. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad säkerhet för domstolars anställda. begär att regeringen återkommer till med ett förslag om införande av ett samtyckeskrav i sexualbrottslagstiftningen på det sätt som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriscentrum för män.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skärpning av 5 kap. 11 § socialtjänstlagen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn som bevittnat våld i vissa fall ska bli målsägande. 1 Yrkandena 1 och 25 hänvisade till AU. 2 Yrkandena hänvisade till KU. 3 Yrkandena 16, 26, 27, 31, 36 och 37 hänvisade till SoU. 4En samlad politik för ökad trygghet Målet för de grönas kriminalpolitik är att brott inte ska begås, att de ska förhindras, förebyggas och när de väl skett upp på ett så rationellt och effektivt sätt som möjligt. Grunden för politiken ligger i ett kunskapsbaserat förhållningssätt, där politiken för att förebygga, förhindra och utreda brott, samt döma och verkställa straff, baseras på fakta och empiri; inte ad hoc-tyckande baserat på vad som för dagsläget uppfattas som gångbart eller populärt. I denna motion presenterar vi förslag för hur samhället på kort sikt kan ta ett samlat grepp för att minska antalet brott i . Vi bedömer att detta arbete måste kombineras med långsiktiga åtgärder för minskad fattigdom och social utsatthet, att samhällets delaktighet och närvaro i människors vardagliga liv ökar och ett tydligare offentligt ansvar för att hela håller samman. Vår politik inom dessa områden utvecklas bland annat i partiets budgetmotion. är vi medvetna om att det alltid kommer att finnas personer som vill begå brott antingen för spänningens eller vinningens skull eller för att skada andra. Risken för upptäckt ska dock vara så hög att allt färre lockas. ska vara ett tryggt och säkert land att leva i för alla; oavsett ekonomiskt eller social situation, oavsett bakgrund, oavsett var personen bor. Grogrunden för kriminalitet ligger alltså i olösta underliggande samhällsproblem som ojämlikhet, segregering, fattigdom, arbetslöshet, psykisk ohälsa, missbruk och barnfattigdom. För att komma tillrätta med kriminalitet behöver vi därför agera både kort- och långsiktigt. Vi behöver ge förutsättningar för att polisen på ett bättre sätt ska kunna arbeta mot den grova organiserade brottsligheten här och som vi vidtar åtgärder för att slå undan grogrunden för kriminalitet . Enligt teoribildningen om social desorganisation försämras stadsdelars och bostadsområdens strukturella och kulturella förutsättningar och förmåga att upprätthålla konventionella värden och ta itu med lokala problem av fattigdom, marginalisering och social stigmatisering. Hur samhället fungerar beror på faktorer som bostadsområdens socioekonomiska status, hur segrererat området är, boendemobilitet, familjestrukturen och urbaniseringsgraden. I miljöer där personer saknar makt och inflytande, resurser och förmåga att påverka sin egen vardag, där ökar kriminaliteten.1 Denna bild måste självfallet kompletteras med genusteorins syn på rådande könsmaktsordning med mannen som norm. Gruppen mäns överrepresentation i maktpositioner, i vissa yrken, i våldsbrott, självmord, missbruk, olyckor, hemlöshet, kriminalitet etcetera är alla aspekter av maskulinitet som måste ifrågasättas och bättre analyseras politiskt. En statlig utredning bör tillsättas om män, maskuliniteter och jämställdhet. Män som saknar pengar och arbete använder det enda kapital de har våld för att tjäna pengar. Våldskapitalet omvandlas till pengar genom beskyddarverksamhet, organiserad brottslighet och mer eller mindre legal affärsverksamhet. Genom pengatillförseln erhålls kanaler till politisk makt och inflytande. Det blir ett samhällsfarligt problem, som finns i större delen av världen. När barnfattigdomen och trångboddheten är utbredd, när människor växer upp med missbrukande föräldrar, när ungdomar inte klarar gymnasiet och om de klarar gymnasiet inte har någon möjlighet att få jobb då är den kriminella vägen inte lika avlägsen. Vi vill vända utvecklingen och bygga ett mer inkluderande samhälle. Då ökar inte bara den upplevda tryggheten utan också den faktiska genom att brottsligheten minskar i . Särskilt om rättsväsendets arbete baseras på vetenskapligt beprövade och utforskade metoder, av rätt personal på rätt plats med rätt utrustning och utbildning. 4.1.2Hur ser det ut i ? I 2012 ökar de sociala klyftorna och antalet fattiga ökar. av alla barn i är fattiga och ungdomsarbetslösheten () låg på , vilket är högre än för befolkningen i genomsnitt.2 3 var cirka 34 000 personer hemlösa i enligt . Av de inrapporterade hemlösa personerna befann sig cirka 4 500 personer i akut hemlöshet, varav 280 sov ute eller i offentliga utrymmen. 4 000 personer vistades på institution/kategoriboende. 13 900 personer bodde i långsiktiga boendelösningar (den sekundära bostadsmarknaden) och 6 800 personer i eget ordnat, kortsiktigt boende.4 som det finns stora sociala problem, finns det således också grupper i landet som fått en allt högre inkomst dels genom eget arbete och dels genom olika skattesänkningar. Det råder politisk enighet om att den grova organiserade brottsligheten i vuxit och att kraftfulla åtgärder behöver vidtas för att bekämpa denna. Detsamma gäller medel för brott såsom illegala vapen, ammunition och pengar som erhållits genom illegal verksamhet eller i illegalt syfte. som sociala problem ökar i minskar den sociala närvaron av företrädare för den offentliga sektorn i olika delar av samhället. Poliskontor läggs ned, servicekontor för olika andra statliga myndigheter avvecklas och kvar blir servicefunktioner på nätet. Detta medför att människors uppfattning om samhällets lokala närvaro påverkas och att bilden av en offentlig sektor som drar sig undan förstärks. har för ett anslag om . Det har vuxit från eller med . har antalet anmälda brott ökar från 1 450 000 till 1 550 000. I Nationella Trygghetsundersökningen 2011 uppger av individerna i befolkningen att de själva eller deras hushåll har utsatts för brott . Andelen är oförändrad . Skillnaden mellan att antalet anmälningar ökat och att det faktiska antalet upplevda brott ligger stilla antas bero på en ökad benägenhet att anmäla brott.5 har polisens uppklarandegrad mätt i personuppklarade brott i stort sett varit . har antalet poliser ökat från 16 149 till 20 398 och civilanställda med utredande uppgifter från 6 769 till 7 984. har således antalet anmälda brott ökat , antalet poliser ökat och antalet civilanställda ökat . Slutsatsen av detta är att fler poliser inte behöver leda till att mer blir gjort utan tvärtom. i antal ärenden per anställd minskar effektiviteten och produktiviteten. Det är oerhört anmärkningsvärt. Anmälda brott, personuppklarade brott, antal anställda poliser och anställda utan polisutbildning, men med utredande uppgifter 6 har ett stort antal åtgärder beslutats av som motiverats med dels polisens behov av att kunna förebygga och utreda brott, dels behovet av att bekämpa terrorism. Det handlar om allt från införandet av ett stort antal hemliga tvångsmedel till ökade möjligheter att samla personuppgifter och möjlighet att överföra dessa till andra länder. Vi har inte kunnat se att polisens resultat och måluppfyllelse ökat till följd av dessa åtgärder. 4.1.4Effektiva metoder för att bekämpa brott har gett i uppdrag att sammanställa kunskapsläget avseende effektivitet i polisiär verksamhet.7 Översikten visar att ett proaktivt och systematiskt polisarbete som baseras på ett brett spektrum av åtgärder och riktas mot ett specifikt problem, är mer effektivt än mindre fokuserade och reaktiva metoder. Polisiära metoder som fokuserar på riskfaktorer, det vill säga olika former av problemorienterat arbete, verkar ha bäst resultat. Starkast vetenskapligt stöd finns för platsbaserade metoder, som innebär att de polisiära insatserna riktas mot brottsintensiva platser. Det finns inga resultat som visar att det finns något samband mellan antalet poliser och brottsutvecklingen. Brottsbekämpningens resultat beror i stället på hur poliserna arbetar och hur samhället utvecklas i övrigt. När det gäller organisation, ledning och styrning, de anställdas egenskaper och personalstruktur med mera råder enighet om att polisverksamheten ska styras baserat på uppföljningar och utvärderingar av tidigare genomförda åtgärder. Då behöver relevanta indikatorer för måluppfyllelse utvecklas för att kunna bedöma resultat och effektivitet på ett rättvisande sätt. 4.2Våra åtgärder för en ökad trygghet i För att minska brottsligheten på kort sikt och öka människors faktiska och upplevda trygghet bedömer vi att ett stort antal åtgärder behöver vidtas. Det handlar om att öka den fysiska tryggheten, få bort olagliga vapen och droger, minska återfall i brott samt förbättra polisens möjligheter att förhindra och utreda brott, bland annat genom åtgärder för ökat förtroende för och förbättrade arbetsmetoder hos polisen. Vi bedömer att rättsväsendet i dess huvudsakliga beståndsdelar är allt ifrån väl fungerande (exempelvis eller ) till mindre väl fungerande (polisorganisationen). Våra förslag utgår från de delar av samhället där vi bedömer att störst behov finns att vidta åtgärder. 4.2.1Ökad effektivitet inom polisen har fått stora ökningar av anslagen utan att några tydliga resultat har setts. Trots flera uppdrag till rikspolisen och polismyndigheterna att effektivisera verksamheten har tydliga resultat saknats. Vi anser därför att systemet för den statliga ersättningen till polisen för detta arbete måste läggas om och bli mer av ett system där polisen får betalt för vad de faktiskt gör. Den polismyndighet som effektivt förhindrar att brott begås, att de som begås upptäcks och att döms, ska få mer betalt än de som inte lyckas med detta. Polisen ska därför få i uppdrag att tillsammans med , universitet och högskolor i få i uppdrag att utveckla metoder för hur effektivitet inom resultatområdena förhindra brott, upptäcka brott och utreda brott, kan mätas och värderas. Effektiva metoder ska sedan spridas inom landet, resultatet följas upp och utvärderas och sedan till viss del ligga till grund för anslagstilldelning. Vi anser vidare att polischeferna är nyckelaktörer för att få en effektiv polisorganisation. Den polischef som lyckas med att effektivisera verksamheten ska befordras och dess arbete tjäna som vägledning för andra. Även medarbetares vilja att delta i verksamhetsutvecklingen ska uppmuntras. 4.2.1.2Andra myndigheter får dispositionsrätt över polisens anslag Viss brottslighet är till sin art och omfattning sådan att inte alla polismyndigheter i hela landet kan arbeta med att bekämpa dem lika effektivt. Det kan handla om ekonomisk brottslighet, ekonomisk av brott, arbetsmiljö- och miljöbrott, men även om trafficking eller it-relaterad brottslighet. Ett sätt att öka effektiviteten kan vara att ge andra myndigheter i uppdrag att samordna och leda bekämpandet av brotten, precis på det sätt som åklagarmyndigheterna arbetar med förverkandet av det ekonomiska värdet av brottsligheten. För att i vissa fall kunna kraftsamla arbetet mot den aktuella brottsligheten anser vi att andra specialistmyndigheter ska kunna få rätt att disponera delar av polismyndighetens anslag då andra myndigheter kan ha en specialistkunskap eller arbetsmetoder polisen saknar eller har ett sakansvar närliggande polismyndighetens. Genom detta förfarande minskas risk för dubbelarbete och onödig administration. Dessutom kan erfarenheterna från arbetet användas för att utvärdera hur arbetet med att bekämpa aktuell brottslighet bäst hanteras. Modeller för inom vilka områden detta bäst sker måste tas fram, men det sätt arbetat med förverkande av det ekonomiska värdet av viss brottslighet kan tjäna som underlag. bör därför ge regeringen tillkänna att specialistmyndigheter i vissa fall ska ges rätt att disponera polismyndigheters anslag för effektivare genomförande av brottsbekämpning. finns två vägar in i polisen. Antingen genomgår personen en polisutbildning som ges som uppdragsutbildning av vissa lärosäten och påbörjar därefter arbete på polismyndighet, eller så anställs personen efter avklarad akademisk examen eller gymnasieexamen för att utföra icke-polisiärt arbete. Några studier om vilken utbildning som är bäst för att anställda ska kunna bekämpa brott finns inte. Vad som finns är en uppdelning mellan den personal som omfattas av våldsmonopolet och de som inte gör detta. Det finns en bred parlamentarisk enighet om att dagens polisutbildning inte är lämpad för sitt syfte och att en annan utbildning krävs. har haft en sådan akademisk utbildning mycket länge och får en . När polisens arbete blir allt mer internationaliserat och samarbetet inom rättskedjan allt mer komplext, är en utbildning på akademisk nivå ett måste. Vi anser att polisutbildningen ska bestå av två delar; dels en inledande teoretisk del innebärande en fil.kand. med praktisk verksamhetsförlagd utbildning motsvarande den som finns inom sjuksköterskeutbildningen eller lärarutbildningen, dels en senare praktisk påbyggnadsutbildning inom polismyndighetens ram för den som sedan önskar vissa specifika anställningar inom polisen. Inom såväl den teoretiska utbildningen som den praktiska utbildningen ska studenterna ges möjlighet till specialisering. Vid antagning till den praktiska påbyggnadsdelen kan särskilda antagningsprov äga rum. Därefter kan den som genomgått antingen bara den teoretiska delen eller båda delarna av utbildningen söka till olika tjänster inom polisen beroende på förkunskapskrav. Detta ska kombineras med ett aktivt arbete för kompetensutveckling och karriärutveckling för anställda inom polisen. Förslaget om polisutbildningen bedöms enligt betänkandet Framtidens polisutbildning (SOU 2008:39 s. 151 f.f) medföra lägre kostnader för staten än dagens utbildning. Sparade medel kan användas för kompetensutvecklingsinsatserna. Vad som ovan anförts om behovet av en högskoleutbildning för poliser bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 4.2.1.4Fler anställda utan polisutbildning utreder brott har antalet polisutbildade inom polisorganisationen ökat väsentligen utan att någon effektiviseringsökning kunnat noteras. Vi tolkar detta som att det krävs annat än fler poliser för att fler brott ska förhindras och utredas. Att fler anställda inte leder till en förbättrad bekämpning av brott har också, som visats ovan, vetenskapligt stöd. Antalet icke-polisutbildade med utredande uppgifter har inte ökat i samma grad som de polisutbildade. Vi anser tvärtom att flera specialiserade akademiker ska anställas för att utreda brott; det kan handla om psykologer, naturvetare, jurister eller ekonomer. Detta behöver inte innebära att specialister ersätter polisutbildad personal utan att de kompletterar varandra, särskilt om de arbetar i team med varandra. 4.2.1.5En modern karriärväg för poliser Dagens karriärvägar för den polisutbildade är varken utformade för att få bästa man eller kvinna på bäst plats eller utformade för att få bästa möjliga resultat. Inte alla polisutbildade behöver inleda sin karriär inom ordningspolisen för att sedan befordras till kontorsjobbet på vanlig kontorstid, inte alla behöver åka ut på larm. Tvärtom behöver de polisutbildade, liksom alla andra anställda inom polisen, få karriärvägar som syftar till ökad effektivitet i polisarbetet och en ökad grad av upplevd tillfredsställelse över det egna arbetet. Vi tror att en ny polisutbildning och en mer flexibel rekrytering av icke- polisutbildad personal till brottsutredande uppgifter kan vara ett led i detta. 4.2.2Öka samhällets lokala närvaro I takt med att den offentliga sektorn effektiviserats, har också myndigheters närvaro i landet minskat: På många orter saknas polis, skatteverk, försäkringskassa eller arbetsförmedling. Kontakten med samhället sker via internetportaler, telefonsvarare eller i bästa fall via ett nedläggningshotat servicecenter eller ett kommunalt bibliotek. Vi är övertygade om att ungdomar som får besök av poliser i skolan, som de sedan kanske träffar på fotbollsträningen eller fritidsgården, känner större tilltro och tillit till dem än de som bara träffar poliser för att förhöras. Den som ser vad skattemedlen används till får också en bättre känsla för vad samhället kan göra och att samhället finns till just för honom eller henne. Att arbeta förtroendeskapande är särskilt viktigt även i förhållande till gruppen småföretagare som har en stor mängd kontanter eller som annars är utsatta för brott såsom rån, skadegörelse eller olaga hot. 4.2.3Ökat samarbete med ideella sektorn