mot · H002U279 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN bör verka för att kriteriet för uttalanderätt och rösträtt i generalförsamlingen gällande Mellanösternfrågor ska vara att man erkänt staten som legitim stat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att FN entydigt bör definiera vad som menas med terrorism. finns en aktiv diskussion kring världssamfundet () och nödvändigheten av en grundlig reformering och effektivisering av organisationen om den ska kunna möta de enorma globala utmaningar som världen står inför. Folkmord, terrorism, fattigdom, brott mot mänskliga rättigheter, aidsepidemin, barnarbete, kvinnoförtryck och miljöförstöring är endast några av utmaningarna. FN:s trovärdighet har kraftigt urholkats genom dess eget agerande eller brist på agerande. Exempel på detta är folkmorden i och och korruptionsskandalen i samband med Oil for . Denna motion vill dock fästa uppmärksamhet på ytterligare en punkt där FN:s agerande kännetecknas av diskriminering, dubbelmoral och hyckleri. Det gäller inställningen till staten , vars tillkomst som bekant är resultatet av FN:s eget beslut. Icke desto mindre är regelbundet föremål för utfrysning, särbehandling och ensidiga fördömanden av olika FN-organ. I generalförsamlingen åtnjuter motståndare och fiender automatisk majoritet. reformerades för mänskliga rättigheter. Tidigt i det då nyinrättade rådet etablerades ordningen att till varje session granska eventuella anklagelser över påstådda människorättsöveträdelser begångna av . Magasinet (nr 5, 2011) rapporterar hur varit föremål för kritik i av resolutioner riktade mot enskilda länder. låg andel på . Bakom resolutionerna står ett stort antal medlemsländer vilka ännu inte erkänt och vilka således frånkänner staten dess legitimitet. När det gäller är generalförsamlingen en partisk enhet utan någon internationell integritet. Vi anser därför att som villkor för att få göra sin röst hörd i , bör man åtminstone ha erkänt den mest grundläggande FN-deklarationen, nämligen den som förklarar staten som en legitim statsbildning. I för mänskliga rättigheter ingår stater som , , , , , , , och . Alla är länder som av organisationen betecknas som ofria och som innehar platser i rådet. misslyckades att få stöd för en resolution där förhindras kandidera till 2014. enda verkliga demokrati, , bannlyses och står under regelbunden utredning av rapportörer som återkommande uppmärksammas för att personligen uttrycka antisemitiska åsikter. Den återkommande fixeringen vid staten kontrasteras av en anmärkningsvärd tystnad när det gäller terror, tortyr och andra allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter i övriga delar av världen. roll i att permanenta flyktingproblemet som ett avgörande hinder för en realistisk fredsuppgörelse är anmärkningsvärd. Inte i något annat fall räknas människor som flyktingar i generation efter generation med ständigt växande siffror som följd. Rapporter om Unrwas kontakter och kollaboration med terrororganisationen och enskilda terrorister kan inte bara avfärdas. Det är allvarligt att de demokratiska medlemsländerna varit så passiva i att påtala dessa uppenbara brister inom FN och att genomförda reformer som till exempel i rådet för mänskliga rättigheter, misslyckats så fatalt. Att alarmerande rapporter visar på en tilltagande antisemitism i världen, som inte sällan använder som förevändning, gör problemet akut. Det förlamar också FN:s möjligheter att spela en aktiv och kompetent roll i fredsprocessen, eftersom den stärker känslan av isolering i och uppmuntrar de grupper bland israeler och judar världen över som hävdar att de måste möta hoten mot sin existens på egen hand. förmåga att få igång fredsprocessen bestod inte minst i att han vågade lita på sin omvärld. Med motiveringen Vi är inte längre ensamma försvarade han i . finns det inte någon sammanhållande universellt accepterad och adekvat definition av terrorism. Detta är mycket allvarligt eftersom bristen på allomfattande samtycke om vad terrorism egentligen är, allvarligt försvårar eller till och med omöjliggör långsiktig, effektiv bekämpning av densamma. Det råder däremot ingen brist på förslag till definitioner tvärtom. En mycket känd publikation i ämnet räknade upp 109 olika betydelser av begreppet terrorism. , och , , Political Terrorism: A New Guide to Actors, Authors, Concepts, Data Bases, Theories and Literature, 1988. Det finns sannolikt många fler . Den enskildes syn på terrorism är oftast formad av någon eller flera faktorer som exempelvis politiska åsikter, etnicitet, religiös tro, nationalitet, och ger därmed upphov till vitt skilda åsikter om innebörden av begreppet. En huvudanledning till att inte kunnat komma överens om en universell definition är bland annat denna gränsdragning men en mera allvarlig och huvudsaklig anledning är palestiniernas rätt till motstånd mot den israeliska närvaron i och på . FN bör skyndsamt se till att entydigt definiera vad som menas med terrorism. har spelat en aktiv och aktad roll i FN alltsedan tid som generalsekreterare. röst hörs i världen. Därför har vi ett särskilt ansvar att göra oss hörda också när det gäller den nödvändiga reformering som FN måste genomgå om det ska kunna fullgöra sitt uppdrag som ett fredsskapande och fredsbevarande organ. Skånberg (KD)