mot · H002Ub5 · 2012-11-07 00:00:00 — En av de bästa vägarna till att motverka snedrekrytering är därför en forskningsanknuten grundutbildning som inspirerar fler till en karriär som forskare. Vad som här framförs om minskad snedrekrytering till forskarutbildningen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 7.3Stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen Tyvärr finns starka skäl att befara att forskningsanknytningen i många fall är alltför svag. I en undersökning genomförd av Ingenjörer bland civilingenjörer och högskoleingenjörer examinerade 2005 och 2006 svarade färre än hälften att anknytningen till aktuell forskning varit ganska eller mycket bra i deras utbildning. Inom exempelvis lärarutbildningen är det helt nödvändigt att öka de forskningsrelaterade inslagen så att fler nyexaminerade lärare är väl förtrogna med aktuell forskning och ett forskningsanknutet arbetssätt. Vad som här anförs om stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utbildning, forskning och näringspolitik är viktiga komponenter i ett innovationssystem. Däremot saknas tillräckliga utvärderingsmetoder och indikatorer för att följa och utvärdera framgångsrika innovationssystem. Forskningspolitiken behöver också främja en mer inkluderande syn på innovation. Det handlar om en effektiv offentlig sektor, bättre livsmiljö i våra städer, hållbar utveckling såväl som ökad sysselsättning och konkurrenskraft. Innovationsprocessen är den process varigenom en idé blir en innovation. I den klassiska modellen för denna process startar den med idén och avslutas med innovationen och är således helt linjär. förekommer flera modeller för denna process, vilka bygger på interaktivitet mellan de olika aktörerna i processen, vilket gör processkartan mer komplicerad. Den nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade forskningen är helt sammanlänkade. Ny kunskap om grundämnen och material leder till nya upptäckter och innovation när det kommer i kontakt med mänskligt beteende och samhällsorganisationen. Det går därför inte att politiskt prioritera bara en del av produktionskedjan. Däremot går det att politiskt peka ut de utmaningar som forskarsamhället och innovationssystemen behöver stärkas i och samlas kring. Vad som här anförts om att en innovationsfrämjande forskningspolitik måste se till hela produktionsledet bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Forskningspolitiken, tillsammans med näringspolitiken, kan skapa förutsättningar för basindustrin att modernisera, utveckla och ställa om sin produktion. Statens forskningsinsatser är i det perspektivet mycket betydelsefulla för den svenska basindustrin. Det handlar om behovsmotiverad forskning, som omfattar såväl mycket långsiktiga projekt av grundforskningskaraktär, som mer tillämpade och industrinära forskningsprojekt. har i en särskild industripolitisk motion redogjort för flera förslag som kopplar samman en aktiv forskningspolitik med en aktiv industripolitik, däribland en ny grön innovationsfond. Forskningen som bedrivs vid forskningsinstitut såväl som på våra lärosäten, i nära samarbete med industrin, är väsentlig för en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Den medför att industrin kan gå en långsiktigt hållbar utveckling till mötes och fortsätta vara central i den svenska ekonomin och i skapandet av nya arbetstillfällen. Det stärker också industrins internationella konkurrenskraft. Det som här framförs om forskningspolitikens betydelse för att främja en hållbar omställning av svensk basindustri bör som sin mening ge regeringen tillkänna. För regeringen står medicinsk och teknisk forskning högst i rang, medan samhällsvetenskap och humaniora hamnar långt ned på prioriteringslistan. För innovation i tjänsteföretag är det sistnämnda dock av stor vikt. I tjänstesamhället blir det allt viktigare att utveckla kunskap för komplexa system där flera branscher och kompetenser ska fungera ihop. Globalisering och tjänsteutveckling driver på en ökad arbetsfördelning i näringslivet och specialisering i såväl industri- som tjänsteföretag. Forskningspolitiken behöver tydligare bejaka behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation. Det finns potential att skapa många nya jobb i små forskningsintensiva företag inom exempelvis miljöteknik, medicin, infrastruktur och bioteknik. Investeringarna i forskning i små och medelstora företag är dock lägre i än i många andra länder, och det finns tyvärr många exempel på svenska innovationer som har kommersialiserats utomlands. Tjänsteinnovationer leder till utveckling, inte bara genom ny verksamhet eller nya företag, utan även genom att förnya och vitalisera befintliga företag. Ökad samverkan och mer tjänsterelaterad forskning krävs. Vad som här anförs om forskningspolitikens roll för att stimulera utveckling inom tjänstesektorn bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Öppen innovation bygger på idén att i en värld där kunskap är vitt utbredd har aktörer inom forskningen inte råd att förlita sig enbart på egen forskning eller eget utvecklingsarbete utan måste också köpa eller licensera processer och uppfinningar (patent) från andra aktörer. Då skapas dessutom förutsättningar för att interna idéer som inte utnyttjas i ett företags verksamhet kan tas utanför dess dörrar, exempelvis genom licensiering eller i form av samriskföretag kring spin-off-produkter. Europeiska kommissionen har även föreslagit att EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden 20142020 (Horisont 2020) ska ha fri tillgång till vetenskapliga resultat som en allmän princip. Vad som här framförs om att offentliga medel i innovationssystemen bör främja en öppen innovation bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 8.1.5Lärosätenas roll i innovationssystemen En ursprunglig tanke med de regionala högskolorna som bildades genom högskolereformen 1977 var att de skulle erbjuda både utbildning, närmare hemmet, i regionen, och att de skulle bidra med forskning som hade en särskild betydelse lokalt och regionalt. Det behovet finns fortfarande kvar. I propositionen gör regeringen bedömningen att Verket för innovationssystem, i samråd med , ska stödja lärosätena i deras samverkan med det omgivande samhället. menar att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen. Ett sådant tydligare uppdrag bör dessutom åtföljas av basresurser för dess genomförande. Den så kallade tredje uppgiften bör integreras bättre i strategier och vardaglig ledning med utbildningen och forskningen. Det som här anförs om lärosätenas roll i innovationssystemen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 8.1.6Utbildningens betydelse för innovationer Underskattningen av utbildningens betydelse för nyttiggörandet av forskning har inom många lärosäten också lett till en återhållsam syn på studenterna som aktörer/resurser för innovationsverksamheten. Det fokus som legat på högskolans forskare som idébärare bör delvis flyttas över på studenterna. Regeringen skriver i propositionen att studenternas roll inte ska underskattas. Det är en för svag skrivning som inte ger någon förändring. Lärosätena bör stimuleras att i större utsträckning koppla samman utbildningen med dess roll i innovationssystemen. Utbildningen bör därmed erkännas en större betydelse för innovationerna. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Lärare anställda vid svenska högskolor har med stöd av det så kallade lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (uppfinnarlagen), den praxis som utvecklats rörande upphovsrätt och en förhållandevis omfattande rätt till bisysslor, omfattande möjligheter att på egen hand nyttiggöra och själva få frukterna av sitt arbete. Det är ett arbete som staten till stor del bekostat men som trots detta till övervägande delen sker utanför lärosätenas ramar. I betänkandet Nyttiggörande av högskoleuppfinningar (SOU 2005:95) utreddes förutsättningar och olika vägar för att på olika sätt nyttiggöra uppfinningar och upphovsrättsligt skyddade resultat, för samhället i stort. Utredningens slutsatser var bland annat att det inte kan anses klart att den gällande lagstiftningen ger högskolan rätt att kommersialisera högskoleuppfinningar och att det i övrigt finns stora utmaningar förknippade med kommersialiseringen. bedömning är att högskolors bidrag till innovationer och en ökad effektivitet och produktivitet i samhället i stort, måste inkludera det arbete som sker inom ramen för det så kallade lärarundantaget. Detta är en variabel som måste ingå i utvärderingen av forskning och utbildning vid svenska lärosäten. Vi anser att lärosätenas generering av innovationer måste utvärderas och uppvärderas. Vad som här anförts om det så kallade lärarundantaget och innovationerna bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 8.1.8Hållbart arbetsliv som social innovation Ett hållbart arbetsliv är en av de viktigaste sociala innovationerna för att ska möta framtidens stora utmaningar. behöver lyfta fram betydelsen av ett hållbart arbetsliv, inklusive arbetsmiljöfrågor, med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. förelägganden och förbud riktas dubbelt så ofta mot manliga sektorer av arbetslivet som mot kvinnliga. Arbetsmiljölagen har inte tillämpas tillräckligt mot belastningssjukdomar, utbrändhet och andra följder av dåliga arbetsmiljöer i kvinnligt dominerade sektorer. Forskningen kan här spela en viktig roll för att få fram underlag och viktiga perspektiv till framtida politiska beslut. Forskningen måste också tydligare se på rådande diskriminering på arbetsmarknaden. Vad som här anförs om hållbart arbetsliv som social innovation bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 9Strategiska prioriteringar inom forskningspolitiken Staten ska styra forskningen med tydligare visioner men färre detaljerade prioriteringar. Regeringen förmår inte göra så utan forskningspropositionen pendlar mellan svepande formuleringar om globala utmaningar till detaljerade förslag om ämnesdidaktisk utveckling inom naturvetenskapen. föreslår fyra prioriterade strategiska områden för forskningspolitiken. Dessa är 1) klimat, 2) innovation, 3) välfärd och 4) medicin och hälsa. Klimatförändringarna och miljöförstöringen är den allvarligaste utmaningen som mänskligheten står inför. Situationen är mer akut än många tidigare velat eller vågat erkänna. Kunskap och lösningar finns. Vi har många effektiva styrmedel och metoder som bör användas. Ändå behövs det mer forskning om hur vi kan ställa om vårt samhälle. Regeringen nämner biologisk mångfald och hållbar tillgång till energi som viktiga strategiska områden, vilket är positivt. Men klimat- och miljöutmaningarna är större än så. En helhetssyn behövs. Internationellt uppmärksammad forskning med svensk anknytning visar att människans påverkan överskrider planetens ramar för klimatförändring, biologisk mångfald, kväveutsläppen och kanske även spridningen av kemikalier. Det är helt avgörande för planetens framtid och människans välbefinnande att vi hejdar klimatförändringarna, och återgår till ett säkert miljöutrymme för mänsklig utveckling. Vi måste skapa och ta vara på möjligheter att överbrygga klyftan mellan å ena sidan forskningen och å andra sidan beslutsfattare och andra intressenter. Omställningen av industrin, transportsystemet, energisystemet och livsmedelssystemet behöver fortsättningsvis vara av högsta prioritet. I fortsättningen fokuserar vi på klimatfrågan, både som en central fråga i sig och som en illustration för miljöområdet i stort. anser att klimatforskningen bör ses i tre stora och skilda områden. Grundforskning som är eller kan vara intressant för att förstå klimatförändringarna. Här är en tvärvetenskaplig ansats viktig, inkluderat ett tydligt genusperspektiv. Tillämpad forskning kring utveckling av teknik, metoder, strukturförändringar, styrmedel, information och andra åtgärder för att minska de klimatpåverkande utsläppen. Detta inkluderar även de humanistiska och samhällsvetenskapliga perspektiven. Uppföljningen av förändringar i naturen och anpassning till de ofrånkomliga klimatförändringarna som följer av de utsläpp som redan har skett och de utsläpp som vi inte lyckas undvika framöver. 9.1.1Uppföljningen av klimatforskningen måste förbättras Det är viktigt att det satsas brett på klimatforskning. Avsaknaden av denna bredd medför därför att vi är kritiska till utformningen av regeringens förslag. Öronmärkning kan behövas för till exempel strategiskt viktiga forskningsinriktningar som våra institutioner inte klarat av. Men regeringens tidigare långtgående öronmärkning riskerar leda till att viktig forskning prioriteras bort för att den inte faller inom ramen för de politiska prioriteringar som regeringen gjort. Klimatforskningen måste i högre utsträckning stödja att klimatmålen uppnås. presenterade rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). I rapporten bedömde att regeringens uppföljning av klimatforskningens omfattning, inriktning och resultat är otillräcklig. Därmed är det oklart i vilken utsträckning klimatforskningen faktiskt stöder klimatmålen och om forskningsresultaten kommer till användning i näringslivet och samhället. Vidare menade att regeringen saknar en samlad strategi för hur klimatforskningen ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Det bör finnas en samlad redovisning om klimatforskning till när det gäller forskningens omfattning, inriktning eller resultat. Vad som här anförs om behovet av en förbättrad styrning och uppföljning av klimatforskningen bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Eftersom klimatforskningen ofta är sektorsövergripande och involverar flera departement och myndigheter behövs även en myndighet eller ett departement som har utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat. Detta påpekas också av i rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad som här framförs om behovet av en myndighet eller ett departement som har utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat. 9.2Hälsa och medicinsk forskning Att skapa förutsättningar för god hälsa för hela befolkningen är en av de viktigaste uppgifterna som samhället har. Hälsa är inte enbart ett ansvar för den enskilde. Forskning behövs för att tydliggöra koppling mellan miljöfaktorer och hälsa men också hur livsvillkor och levnadsförhållanden påverkar befolkningens hälsa, inte bara livsstil som regeringen fokuserar på i sin nuvarande politik. Regeringens proposition fokuserar på medicin och hälsa och pekar ut vårdforskningen. anser att den hälsofrämjande forskningen bör vara bredare och ta upp hur livsmiljöer och socioekonomiska faktorer påverkar befolkningens hälsa likaväl som vårdforskning. Vi delar uppfattningen att en viktig del av den praktiknära forskningen är implementeringsforskning, det vill säga forskning om hur forskningsresultat ska komma till användning. Med forskning som grund kan politiken utveckla nya strategier för en förbättrad folkhälsoutveckling, globalt, nationellt och lokalt. har ett ansvar för att bidra till forskning om frågor med global giltighet, särskilt vad gäller utveckling och tillgängliggörande av läkemedel för behandling av mycket allvarliga sjukdomar såsom hiv, malaria och tbc. Förutom att sjukdom och ohälsa orsakar lidande för individer och anhöriga är det också samhällsekonomiskt kostsamt. Forskningsresultat som rör effektiva förebyggande och hälsofrämjande metoder kan bidra till att tydliggöra områden där politiken bör fatta beslut som bidrar till att skapa förutsättningar för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen och underlätta för människor att ta ansvar för sin hälsa. Vad som här framförs om forskning för förbättrad hälsa bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Forskning behövs för att få ökad kunskap om kroppens sätt att fungera och om hur förebyggande åtgärder kan förhindra uppkomst av eller påverka förloppet av sjukdomstillstånd. Med större kunskap om effektiva metoder för prevention kan vården stimulera individen att engagera sig i sin egen hälsa och därmed bidra till att skapa ett bättre hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektiv inom vård och omsorg. Det förebyggande perspektivet vad som skapar hälsa och ohälsa saknades i stor utsträckning i regeringens forskningsproposition; det nämns nästan uteslutande endast tillsammans med åldrande. vill därför se en bredare ansats kring de strategiska medicinska satsningarna i forskningspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 9.2.3Bättre balans i satsningarna på livsvetenskap Regeringen gör en stor satsning inom livsvetenskap, så kallad life science. Branschen är en av landets mest forskningsintensiva och utveckling och produktion av läkemedel samt utveckling av medicinteknik och bioteknik är områden där redan står sig starkt. Framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Vi bedömer regeringens satsning om under resterande del av mandatperioden som rimlig, men är oroade över balansen i insatserna som görs. Vad som här framförs om att framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 9.3Välfärd och offentlig sektor Det finns ett brett samförstånd om att lärandeprocesser, kompetensförsörjning och partnerskap utgör den framtida grunden för välfärden. En rad studier, genomförda av bland andra , visar att samverkan mellan offentlig sektor, akademi och näringsliv blir en allt viktigare utvecklingsstrategi i ett regionalt perspektiv2. Den sammanlagda FoU-verksamheten i utförs till stor del av näringslivet som står för av total FoU. Merparten av den FoU som inte utförs i näringslivet utförs av universitet och högskolor, totalt. Resterande FoU utförs inom statliga myndigheter, kommuner och landsting, samt privata icke vinstdrivande organisationer.3 Den forskning och utveckling som riktas mot välfärdens utveckling är i sammanhanget mycket liten och den del som inbegriper samverkan ännu mindre. Kommuner, landsting och regioner tar ett stort ansvar för forskning och utveckling inom välfärdsområdet och har en rad regionala FoU-miljöer växt fram. Men staten kan och bör göra mer för att stimulera ändamålsenliga mötesplatser för att åstadkomma ett ömsesidigt växelspel mellan praktiska erfarenheter och forskningsbaserade kunskaper. En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Behovet av sådan verksamhet är , enligt vår mening, allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter. Vad som här anförts om stimulans för välfärdsnära forskning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. vill stimulera att fler av kommuner ska kunna erbjuda forskarstudenter att bli kommundoktorander eller erbjuda kommunanställda med akademisk examen att kunna forska på deltid. En sådan utveckling pågår inom skolans värld men bör öka samt spridas till andra sektorer, såsom kriminalvård, vård och omsorg, fastighets- och avfallshantering. Vad som här framförs om vikten av att främja fler kommundoktorander bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utbildning är en av vår tids viktigaste verktyg för att möta de utmaningar framtiden ställer. behöver långsiktigt bygga upp starka forskningsmiljöer för utbildningsvetenskapen. Den utbildningsvetenskapliga kommittén på behöver uppgraderas till ett ämnesråd. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Forskningen kan hjälpa skolan att bli en lärande organisation. I propositionen meddelar regeringen att eventuellt inrätta ett centrum för skolforskning, något ställer sig bakom. Vidare pekar regeringen särskilt ut matematik, naturvetenskap och teknik som områden där nya ämnesdidaktiska centrum ska skapas. Det är olyckligt att från regeringen detaljstyra utvecklingen av skolväsendet. Särskilt när det redan finns etablerade ämnesdidaktiska centrum för de nämnda ämnena vid fem lärosäten samt ett särskilt uppdrag till . Den kunskap som finns om undervisningsmetoder och arbetssätt som förbättrar undervisningen och ökar elevernas måluppfyllelse, behöver nå ut bättre och omsättas i praktiken. Men det behövs på fler områden än de som regeringen pekar ut. Först då kan den utbildningsvetenskapliga forskningen göra skillnad för elevernas lärande och bidra till att fler når alla kunskapsmålen i skolan. Det som här framförs om ämnesdidaktiska centrum bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utöver de direkta anslagen till lärosätena fördelas statliga medel till forskning och utveckling i huvudsak via forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Rådet för utvecklingsforskning vid (Sida) samt finansiärerna , Rymdstyrelsen och Verket för innovationssystem. Råden använder både vetenskapliga kvalitetsbedömningar och bedömningar av forskningens relevans för de områden som de verkar för. Råden är därmed helt centrala för att uppnå de strategiska prioriteringarna inom forskningspolitiken. Regeringens forskningsproposition innebär en otydlig ledning av forskningsråden i den mening att propositionen inte förmår prioritera eller styra forskningsmedlen på ett adekvat sätt. En framgångsrik ledning av forskningsråden måste innebära att forskarna får stor frihet att forma den verksamhet och de processer som ska finansieras. Regeringens detaljerade uppdrag riskerar hämma den oväntade utvecklingen och oförutsedda resultat som också den tillämpade forskningen ger. Dessutom leder det till att forskningsledare och forskare får ägna ännu större delar av året till att bevaka utlysningar, skapa strategiska, till utlysningarna anpassade, nätverk, skriva ansökningar samt delta i beredningen av andra forskares ansökningar. Det är inte heller en önskvärd utveckling, utan verkar också hämmande på forskningens kvalitet. Vad som här framförs om ledning av forskningsråden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 11EU:s ramprogram för forskning och innovation presenterade sitt förslag till det kommande ramprogrammet för forskning och innovation för perioden 20142020. Programmet har fått namnet Horisont 2020. Förhandlingarna om det kommande ramprogrammet initierades och förväntas avslutas . är positivt till att ministerrådet har enats om att stärka fokus på tvärvetenskaplig forskning i jämförelse med förslag samt förenkla och reducera byråkratin för att göra det attraktivare för små och medelstora företag att söka finansiering. Därmed bör detta också synas i den svenska forskningspolitiken, men regeringens proposition lämnar mer att önska för de områdena. Gällande budgeten för ramprogrammet behöver en större andel av budgeten riktas till innovation i små och medelstora företag. I kommissionens förslag till rambudget är det en försvinnande liten del, vilket i praktiken sänker de ambitionerna som rådet kommit överens om. I slutförhandlingarna om ramprogrammet bör detta vara en av den synpunkter. I regeringens forskningsproposition pekas ramprogrammet ut som viktigt för och vikten av aktivt svenskt deltagande lyfts fram. Detta syns dock inte tillräckligt i propositionens övriga delar. Samverkan och deltagande i EU:s ramprogram för forskning och innovation kan inte vara något som står utöver den satsning som görs nationellt. Detta måste vara en helt integrerad del. I EU 2020-strategin pekas klimatfrågan, minskad användning av fossila råvaror och brist på naturresurser ut som några av de viktigaste utvecklingsområdena. I regeringens proposition syns detta endast i fråga om att utveckla produktion, användning och förädling av förnybar biomassa. Det är otillräckligt. Såväl ramprogrammet som den svenska nationella forskningspolitiken behöver i större utsträckning bidra till att möjliggöra en omställning av samhället i hållbar riktning, som vi skapar förutsättningar för fler jobb.