ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub271 · 2012-10-03 00:00:00 — Stärk kopplingen mellan skola och näringsliv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka studie- och yrkesvägledarens roll som länk mellan skola och näringsliv. Den höga ungdomsarbetslösheten i är en av våra stora samhällsutmaningar. Det är ett problem för alla de ungdomar som vill ha jobb men som inte får, men också för alla företag som vill, men av olika anledningar har svårt, att anställa unga personer. Vi har en hög arbetslöshet bland unga som många rekryteringsförsök misslyckas. För ett företag är medarbetarna och den kompetens de besitter helt avgörande för dess konkurrenskraft. Arbetsgivare som vi träffat på resor i landet kan också vittna om att ungdomar inte alltid är medvetna om vilka krav som ställs på en arbetsplats. Även i de fall kraven på den formella kompetensen inte är högt ställda så måste man komma , man måste jobba på även om det inte är ett drömjobb. Att man meddelar frånvaro och inte ägnar sig åt privata sysslor på arbetstid är andra krav som en del ungdomar faktiskt har svårt att leva upp till. En del har också orealistiska förväntningar på det första jobbet. Därför behöver kopplingen mellan skola och näringsliv stärkas. Nyckelpersoner i detta sammanhang är studie- och yrkesvägledarna (). Många elever går ut skolan med en utbildning inom områden där det inte finns jobb att söka. Elever och föräldrar behöver få bättre kunskap om förutsättningarna på den lokala arbetsmarknaden så att de kan göra väl underbyggda studie- och yrkesval. Den nya skollagen (2010:800) ställer krav på studie- och yrkesvägledning. Alla elever ska ha tillgång till . Men jag tror att den rollen kan vidareutvecklas ytterligare. Det är viktigt att inte bara lyssnar in vad den unge själv vill utan att man också tydligt redogör för förutsättningarna på den lokala arbetsmarknaden. kan också få en betydligt mer strategiskt viktig funktion som länk mellan skola, näringsliv och andra aktörer på den lokala arbetsmarknaden. Genom att vara skolans röst och öron utåt kan de samla in information om näringslivets behov och föra den tillbaka till skol- och kommunledning så att det också får återverkningar på utbildningens utformning. Genom att stärka kontakterna mellan det lokala näringslivet och främst gymnasieskolan kan ungdomar erbjudas en bättre utbildning, så att de är starkare rustade för att möta den arbetsmarknad som väntar.
mot · H002Ub272 · 2012-10-03 00:00:00 — Elitidrott och högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med en elitidrottssatsning. har svensk idrott byggt upp ett system med riksidrottsgymnasier. Trots ett väl utbyggt system på gymnasial nivå, finns inget motsvarande inom högre utbildning. De allra flesta når inte toppen av sina idrottskarriärer under gymnasieåren. Vanligtvis nås den när idrottaren är . För att bättre förbereda idrottare för en civil karriär efter idrottskarriären är det nödvändigt att de kan kombinera elitidrott med universitets- eller högskolestudier. I är det ett utbrett problem att pensionerade elitidrottare inte har en utbildning som grund för en civil karriär. Det är förenat med stora svårigheter att kombinera studier på högre nivå med elitidrottskap. Det leder till att många efter gymnasieexamen tvingas välja mellan att fortsätta med elitsatsning och försaka utbildning, eller att fortsätta att utbilda sig och avstå från en elitsatsning. Om svensk idrott fortsatt ska vara konkurrenskraftig måste detta val bytas ut mot möjligheten att kombinera högre studier med utövande av elitidrott. I länder som ses en elitidrottssatsning som ett karriärval som uppmuntras. Därför skräddarsys utbildningar för personer som vill satsa dels på sin utbildning, dels på sin idrottskarriär. Ytterligare en viktig del i att förbättra för idrottares utbildningsmöjligheter vore att anordna idrottsutbildningar på högskola eller universitet på masternivå samt att etablera ett elitidrottsuniversitet med bland annat en elittränarutbildning. har påbörjat ett arbete kring etablering av ett riksidrottsuniversitet, vilket ett stort antal lärosäten ställt sig positiva till. Elitidrottare som vill satsa på sin utbildning skulle kunna erbjudas individuellt anpassade studier, studievägledning och karriärrådgivning, tränar- och lärarutbildning samt forskning och utveckling i specialidrott. positiva initiativ för en kombinerad elit- och utbildningssatsning bör bevakas. Vidare bör det utredas hur fler möjligheter kan skapas för elitidrottare att kombinera studier med elitidrottssatsning.
mot · H002Ub273 · 2012-10-03 00:00:00 — Privatekonomi och entreprenörskap i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja entreprenörskap och att privatekonomi ska ingå som kursmoment i grund- och gymnasieskolan. Många människor lånar pengar till konsumtion, både till stora och små inköp. Så kallade sms-lån där man genom några enkla tryck på mobiltelefonen kan låna mindre belopp men till höga räntor har lockat många, inte minst yngre personer. Av betalningsförelägganden står unga för en hög andel. Genom ökade kunskaper minskar risken för att hamna i skuldfällor på grund av sms-lån. Undersökningar har dock visat att det långt ifrån alltid är okunskap som leder till sms-lån. Personer som lever med begränsade ekonomiska marginaler ser ibland sms-lånen som en utväg ur en pressad situation, även om de inser att den kortsiktiga lösningen är mycket dålig på lång sikt. Det är därför viktigt att vi redan i skolan ger alla elever grundläggande kunskaper om sparande och entreprenörskap. har i regeringen medverkat till tydligare skrivningar om privatekonomi i nya kursplaner, men vi menar också att privatekonomi bör ingå som en självklar del av undervisningen i gymnasieskolan. Översiktlig nationalekonomi ingår som en del av samhällskunskapens undervisning på gymnasienivå men privatekonomi finns inte för andra program än de med ekonomisk inriktning på gymnasiet. De ökade krav på kunskaper om privatekonomi, ekonomiska verktyg och grundläggande medborgarjuridik med exempelvis konsumenträtt har inte tillgodosetts inom ramen för vare sig eller gymnasieskolans kursplaner. Det riskerar att ge dåliga förutsättningar för personer att klara sin privatekonomi. Vi föreslår därför att privatekonomi ska ingå som kursmoment i och inom samhällskunskapen på samtliga gymnasieprogram. Oavsett på vilket sätt undervisningen arrangeras ska den förmedla kunskaper om den finansiella sektorns betydelse och hur det praktiskt fungerar att exempelvis spara, låna, försäkra och investera. Det är också av mycket stor betydelse att fortsätta utveckla undervisning i entreprenörskap och i det arbetet stärka kontakterna mellan skolan och näringslivet. Entreprenörskap är ett övergripande tema som betonas i läroplaner, examensmål och i ämnes- och kursplaner för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. är positiva till att organisationen verksamhet stöttas med extra i budgeten för åren 2013?2015, utöver de som redan går till organisationen , för att möjliggöra en riksomfattande insats som ska genomföras i samarbete med organisationen . Därutöver har i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenör-skap i skolan. Det kan till exempel handla om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling och underlätta erfarenhetsutbyte. Ett närmare samarbete mellan skola och näringsliv och bättre kunskaper för eleverna i privatekonomi och entreprenörskap, är viktigt för att bättre förbereda ungdomar för arbetslivet.
mot · H002Ub277 · 2012-10-01 00:00:00 — Stärk möjligheterna för yrkeshögskoleutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . spelar en mycket viktig roll när det gäller kompetensförsörjningen för svenskt näringsliv, regionalt och nationellt. Det finns runt om i landet flera exempel på ett väl fungerande samarbete mellan kommuner och näringsliv när det gäller att initiera och analysera behovet av specifika yrkesgrupper. Analyser som sedan lett fram till ansökningar och beviljade utbildningar från tidigare och nuvarande . Ett sådant exempel är utbildningen servicetekniker för tunga fordon. Upprinnelsen till den framgångsrika utbildningen var att representanter för näringen uppvaktade och redovisade att det i landet saknades ett stort antal servicetekniker för branschens eftermarknad. Efter ett grundligt analysarbete och ett gediget ansökningsarbete startades utbildningen . Det var möjligt tack vare ett anslag på från och ett massivt stöd från näringslivet, inte bara i i utan i hela landet. Från utbildningens presentation kan man läsa följande: Behovet av nyutbildad personal med inriktning på tunga fordon kommer enligt branschen att vara stort framöver. Därför står också våra medverkande företag, i flera fall världsledande, bakom erbjudandet om en intressant och rolig utbildning. Jobben väntar, ofta med goda utsikter till utlandsuppdrag. Detta är en chans både för dig som avslutar din gymnasieutbildning och för dig som redan jobbar med fordonsservice. studier med mycket praktik ger dig kompetensen branschen söker. Efter utbildningen ska du vara en kvalificerad servicetekniker inom området tunga fordon. Du får fördjupade kunskaper i bland annat maskinteknik, ellära, elektronik samt hydraulik. Sedan starten har totalt 254 elever avslutat sin utbildning. Av dessa har haft en anställning efter utbildningens slut. Varför lyfta fram exemplet från ? Exemplet visar på behovet av ett helhjärtat stöd från näringslivet och det offentliga samhället. Men det visar också på behovet av långsiktighet, kvalitet och resultat i form av anställningsbarhet efter genomförd utbildning. Tyvärr premierar det nuvarande systemet varken långsiktighet eller resultat. Nuvarande system förmår inte heller att möta den stora efterfrågan på utbildningar över hela landet. Därför krävs att regeringen initierar en översyn av yrkeshögskoleverksamheten som handlar om resurser, tillståndstider, kvalitet, utvärdering, samspel med branschorganisationer samt resultatuppföljning i form av anställningsbarhet.
mot · H002Ub280 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta lärosäten teckna hyreskontrakt för att via andrahandsuthyrning kunna erbjuda bostäder till studenter. Boendet är en central del av vår tillvaro. Familj, boende och försörjning är naturliga grundfundament för alla människor. För en ung människa som påbörjar sitt liv utanför hemmet i samband med högskoleutbildning måste boendet lösas för att studierna ska kunna genomföras. Bostadsbrist är alltid ett problem, möjligtvis ett något mer komplicerat sådant när det gäller boende för studenter som ofta har sämre ekonomiska förutsättningar än många andra. Inför varje terminsstart brukar bostadsbristen för studerande vara ytterst påtaglig. Regeringen har vidtagit åtgärder som en genomgång av uthyrningsreglerna. beslutades det om ett pilotprojekt som sträcker sig till 2015, och som ska utvärderas . Projektet går ut på att några utvalda universitet har tillåtits att teckna hyresavtal med fastighetsägare för att sedan kunna erbjuda sina studenter att hyra bostäder. Det finns nu en önskan från många håll att denna möjlighet ges till samtliga lärosäten och att den permanentas. lärosäten står under internationell konkurrens. Många lärosäten i andra länder erbjuder bostäder. Att våra lärosäten inte kan göra detta innebär således en snedvriden konkurrens. Detta är en nackdel för såväl svenska studenter som studenter från andra länder. Med tanke på vår ambition att vara en kunskapsnation och att ha en stark ställning på den internationella kunskapsmarknaden är det synnerligen viktigt att vi kan erbjuda studenter vid våra fina lärosäten en bostad. Låt universiteten själva få teckna hyreskontrakt för bostäder som behövs för att studenter ska kunna hyra i andra hand och kunna påbörja sin utbildning och säkra lärosätenas framtida roll.
mot · H002Ub282 · 2012-10-03 00:00:00 — Förändrad meritvärdering i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra meritvärderingen för att bejaka gymnasieelevers möjligheter att läsa fler språk. Behovet av fler som kan andra språk än spanska, franska och tyska i såväl arbetsliv som akademi är växande. Därför är det meritsystem som finns i gymnasieskolan ett hinder för studerande som vill läsa kinesiska, japanska och andra språk som är och kommer att fortsatt vara viktigt om ska kunna hävda sin plats på en global marknad. Om en studerande under sin utbildningstid vill kunna tillgodoräkna sig maximalt antal poäng för att kunna konkurrera på de mest attraktiva utbildningarna på universiteten så gör dagens system att det blir just de europeiska språken som väljs. Detta bör förändras så att meritsystemet stödjer och inte hindrar unga människor att läsa även språk som exempelvis kinesiska och japanska.
mot · H002Ub283 · 2012-10-02 00:00:00 — Ge yrkesvux långsiktig stabilitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att investera i en mer permanent och långsiktigt hållbar struktur för yrkesvux. Yrkesvux är en satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning. Syftet med satsningen är enligt att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning, och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning alternativt har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Detta är en lovvärd satsning som det finns behov av i . Emellertid har regeringens tilldelning av platser till yrkesvux varit alltför svajig. , då yrkesvux hade 5 414 platser, har antalet tilldelade platser varierat från över 20 000 åren 20102011, till 5 2012. har det utbetalade statsbidraget, som utgår med per plats, varierat mellan 250 miljoner och 1,1 miljard. aviserade regeringen, det kärva arbetsmarknadsläget till trots, bara 1 000 platser till yrkesvux, vilket skapade en stor osäkerhet kring framtiden för alla de utbildningar inom yrkesvux som vuxit fram i samarbete mellan företag, utbildningssamordnare och kommuner. Inför budgetpropositionen aviserade dock regeringen ytterligare 9 400 platser till yrkesvux och 6 150 platser aviseras . aviserar regeringen återigen en neddragning till 375 platser och inga platser alls. I jämförelse med 20102011 innebär satsningen på yrkesvux 2013 i praktiken en sänkning av statsbidraget med . behöver en stabil struktur för kompetensförsörjning. Bra yrkesutbildningar som leder till jobb kräver både skickliga yrkeslärare och moderna medel, maskinparker och fordon. Regeringens tilldelning av statsbidrag speglar en projektbaserad syn på utbildning som inte motsvarar det behov som finns av stabila förutsättningar för kompetensförsörjning i . När yrkesvux som utbildningsform nu visat sig lyckad, och fungerande strukturer för kompetensförsörjning vuxit fram, vore det oklokt att inte skapa långsiktiga förutsättningar för den att fungera på lång sikt. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att yrkesvux ska få en mer permanent och långsiktig utformning.
mot · H002Ub285 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor. På många håll i landet har det under en lång följd av år rått stor tandläkarbrist och trots olika satsningar och ansträngningar från landstingens sida har folktandvårdsklinikerna i framförallt skogslän och glesbygd ett flertal vakanser. Problemen ser inte ut att minska. Tandläkarbristen löser man hjälpligt genom att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder i , exempelvis och . Men denna metod löser bara problemen temporärt. kommer det dessutom att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket när 50-talisterna går i pension alternativt går ner i arbetstid. Detta medför i sin tur att behovet av nya tandläkare kommer att öka väsentligt, och ett stort antal nyrekryteringar kommer att behöva göras inom såväl folktandvården som när det gäller privattandläkarsidan. Det kan konstateras, att framförallt många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen, vilket är en mycket olycklig utveckling. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste därför ses över för att vi ska kunna möta rekryteringsbehovet av nya tandläkare . De allra flesta svenskar, såväl unga som äldre, har en god tandhälsa, tack vare goda och uthålliga satsningar på detta område under en mycket lång följd av år. Ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt ur hälsosynpunkt. Med hänvisning till ovanstående är det av största vikt att regeringen ser över behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · H002Ub288 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. Det finns olika anledningar till varför de inte har gjort det. Många börjar arbeta direkt efter medan andra avbryter sina gymnasiestudier. De har först vid vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets utveckling. Även för dem som redan har studerat och har en examen ställer dagens arbetsliv krav på vidareutbildning. I en globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ger även dessa personer möjlighet att kompetensutvecklas. Arbetslivet förändras ständigt, och det som man lärde sig är inte nödvändigtvis tillräckligt . Därför måste alla få möjlighet att kompetensutvecklas, t.ex. genom införandet av en kompetensförsäkring. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder. är det stora problemet på arbetsmarknaden att arbetskraften inte har den kompetens som efterfrågas. Därför är kunskapslyft en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att både förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka enskilda arbetssökande. Kompetensutveckling, utbildning och fortbildning behövs både för arbetslösa och för dem i jobb. Utbildning är grunden till hela vår svenska arbetsmarknad. Vi genomgår en förändring av arbetsmarknaden där tjänster får en allt större betydelse och större krav ställs på arbetstagarnas kompetens. Att få studera som vuxen innebär att man har en helt annan fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka.
mot · H002Ub289 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka skolhälsovården. Det moderna samhället av ställer höga och komplexa krav på ungdomar. Prestationsångest, stress och snedvridna utseendeideal skapar problem hos många tonåringar, och framförallt unga tjejer mår allt sämre. Det visar sig bland annat i att fler tjejer skadar sig själva på olika sätt de skär sig eller får ätstörningar. Det finns också många invandrarbarn som bär med sig trauman från upplevelser i sina tidigare hemländer, liksom det finns barn från andra länder som kämpar med kulturkrockar i . Det individualistiska idealet bland dagens unga gör att de flesta upplever att de måste bära alla sina problem själva. Det är angeläget att vi på ett tidigt stadium blir uppmärksamma på om barn och ungdomar mår dåligt och kan hjälpa dem att få relevant och snabb vård så att de inte vänder sin ångest mot sig själva. Barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa. Skolan ska vara en hälsofrämjande miljö. En god hälsa är en förutsättning för lärande, och elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller ofta den som vuxna. Därför måste skolans kuratorer och annan skolpersonal vara uppmärksamma och kunna agera när det behövs. Vi socialdemokrater har föreslagit att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och ungdomsmottagning). Genom att man stärker skolhälsovården kan barnen få hjälp . Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan ges förutsättningar för att också hjälpa hela familjen.
mot · H002Ub290 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de regionala högskolorna är viktiga för den regionala utvecklingen. Hela ska leva är både en devis och en organisation som har funnits länge och som finns i många människors medvetande och vardag. Det är en i allra högsta grad levande verksamhet som återspeglar många personers idéer och aktiviteter över hela . När man har förmånen att vara ute i landet och diskutera regionalpolitik så är det några politikområden som kommer upp till diskussion tidigare än andra. Ett av dem är utbildning. Det jag här tänkte ta upp är det fortsatta behovet av väl fungerande högskolor. När fattade ett strategiskt beslut om att utveckla regionala högskolor över hela landet var motiven tydliga och efterfrågade från alla aktörer utanför universitetsorterna. Målen var att bredda den sociala och geografiska rekryteringen till högskolan/högre studier, stödja kompetensförsörjningen i offentliga och privata verksamheter samt ge skjuts åt den sociala och ekonomiska tillväxten i flera regioner och landet i stort. kunde vi se att de nya högskolorna på ett märkbart sätt bidrog till en positiv regional utveckling genom att förse de skilda regionala arbetsmarknaderna med efterfrågad större kompetens. Forskningsverksamheterna fick genom riksdagsbeslut väsentligt ökade resurser till de nya högskolorna, vilket gav hela landet ett väsentligt tillskott av regional och nationell växtkraft. Denna positiva utveckling får inte stanna upp. Det måste därför bli en fortsatt satsning på de nya högskolorna så att de kan utgöra självständiga och vetenskapligt väl meriterade forsknings- och utbildningcentra, inte minst för att inställningen att hela ska leva ska ha förutsättningar att kunna finnas kvar.