mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — Höj kompetens till en världsledande nivå7 Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag7 Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden8 Generell välfärd stärker efterfrågan8 Optimistisk prognos från regeringen19 Fördelningseffekt av Socialdemokraternas budgetmotion27 Ett mer jämställt Sverige29 Insatser för ökad sysselsättning bland kvinnor29 Fördelningseffekt av Socialdemokraternas förslag29 Vår bedömning av reformutrymmet33 Efterfrågestimulanser i Socialdemokraternas förslag35 Mindre klasser i lägre åldrar37 Högre resultat i skolan38 Bättre karriärvägar för lärare38 Stärk det pedagogiska ledarskapet39 Stärk skolor med tuffa förutsättningar40 Fler barn i förskoleklass41 Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning41 Investera i eftergymnasial utbildning42 Högre kvalitet i högskolan43 Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag43 Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer47 Sätt innovation i centrum49 Skatteavdrag för forskning och utveckling49 En innovativ och effektiv offentlig upphandling50 Fler insatser för innovationsföretag51 Finansiering i tidiga skeden51 Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden52 Unga ska arbeta eller studera inte vara arbetslösa53 Utbildningskontrakt för unga arbetslösa utan gymnasieutbildning54 Vårt alternativ till fas 359 Generell välfärd stärker efterfrågan61 En starkare försäkring vid arbetslöshet62 En väl fungerande försäkring vid sjukdom63 Investera i bättre arbetsmiljö64 Äldresatsning i vård och omsorg65 Pension är uppskjuten lön66 Nya insatser i vården66 Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygd68 Fler bostäder för jobb och tillväxt69 Byggbonus för studentlägenheter och lägenheter för unga69 Snabba upp processen för bostadsbyggande69 Insatser för stärkt integration70 En kulturpolitik för ett kreativt Sverige71 Fri entré på statliga museer71 Access ett kulturarvs- och jobbprojekt71 Nya insatser mot brottsligheten72 Åtgärder mot den organiserade brottsligheten72 Välfärden behöver tryggare ekonomiska villkor78 Insatser i budgetmotionen som påverkar kommunsektorn79 Vår syn på sänkt bolagsskatt80 Avskaffa nedsättning av socialavgifter för unga som redan har ett jobb81 Jobbskatteavdraget blir kvar men inte på miljoninkomster82 Sänkt skatt för pensionärer82 RUT-avdraget behålls med halverat tak82 Avskaffat avdrag för gåvor83 Punktskatter, miljöskatter m.m.83 Försäljning av statliga bolag84 Appendix 1 Reformer och finansiering86 Appendix 2 Förslag till utgiftsramar88 Appendix 3 Beräkning av statsbudgetens inkomster 201389 godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , samt . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med tabellen i appendix 3. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med tabellen i appendix 2. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 som riktlinje för regeringens budgetarbete i enlighet med tabellen i appendix 2. avslår regeringens förslag till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. avslår regeringens förslag till lag om ändring i 33 kap. 8 och 16 §§, 34 kap. 6, 8, 10, 18 och 20 §§, 50 kap. 5 §, 63 kap. 3 a §, 65 kap. 8 och 10 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) och begär att regeringen återkommer med lagförslag i enlighet med vad som anförs i motionen. antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) med den ändringen att 58 kap. 2 § ska lyda: Om säkerhet ska ställas, ska storleken bestämmas till summan av företagets obetalda inkomstskatt för närmast föregående beskattningsår och av det överskott som har redovisats i skalbolagsdeklarationen. I fråga om svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer ska säkerheten bara avse överskottet i skalbolagsdeklarationen. Om en fysisk person har förvärvat en andel i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, ska säkerhetens storlek bestämmas till av överskottet. Om flera skalbolags deklarationer lämnas, ska kompletterande säkerhet ställas för den ökning av överskottet som redovisas i förhållande till en tidigare deklaration. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen av skattepolitiken. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad generell nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förändringar i jobbskatteavdraget i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förändring av RUT-avdraget i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om höjd alkoholskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på fluorerade gaser i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på handelsgödsel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om slopad avdragsrätt för gåvor i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om kreditgarantier för bostadsändamål i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om höjd mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på naturgrus i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skatt på avfall i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om skattereduktion för utgifter för forskning och utveckling för företag i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 Yrkande 17 hänvisat till CU. är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. har vi chansen att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. Men för att nå dit behöver bli mycket bättre på en central punkt: jobbskapandet. Här har , trots vår starka ekonomi, lyckats sämre än jämförbara länder. har en arbetslöshet på . Det är lika högt eller högre än i många jämförbara europeiska länder. bedöms arbetslösheten bli ännu högre . Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Arbetslösheten gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter anser att utrymmet för ofinansierade reformer i innevarande läge är mycket begränsat. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. behöver en politik för full sysselsättning. behöver en ny affärsplan för att skapa jobb och stärka vår konkurrenskraft. behöver en ny färdriktning. Höj kompetens till en världsledande nivå Vårt mål är att ska ha en världsledande utbildningsnivå i hela befolkningen. har en regering förmodligen den enda i världen som sänker utbildningsambitionerna. Resultaten i skolan sjunker. Antalet högskoleplatser minskar. En ny ettårig gymnasieskola planeras. Det är kravlöst och obegåvat. Vi har höga ambitioner för unga. I skolan ska eleverna få det stöd de behöver, men också möta höga förväntningar och krav. Vi vill investera så att samtliga elever möter skickliga lärare som kan inspirera och stödja när skolarbetet känns tufft. För att förbättra resultaten i skolan vill vi minska storleken på klasserna i skolan. Vi satsar 2013. Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag har vi fått flera tunga besked om att forsknings- och utvecklingsjobb i våra storstadsregioner lämnar . har vi en regering som lagt ned samarbetsprogram, skjutit upp eventuella samarbeten om jobben till valåret och avfärdat näringslivet som ett särintresse. Regeringen verkar inte förstå fördelarna med den svenska samverkansmodellen. Insatser krävs för ett starkare exportfrämjande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå och kommer, om vi vinner valet, att ledas av statsministern. Villkoren för innovationer behöver förbättras. Vi prioriterar resurser för strategisk samverkan mellan staten och framtidsbranscher. Vi lägger fast en långsiktig forskningsstrategi. För att fler företag ska kunna expandera och anställa vill vi låta staten ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden har många företag svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Det är uppenbart att regeringens ensidiga fokus på att slösa bort miljarder av skattebetalarnas pengar på ineffektiva åtgärder inte biter. Vi föreslår i stället investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer, och genom hela yrkeslivet. Rekryteringsgapet måste stängas. Fas 3 ska avvecklas. Den artificiella sysselsättningen ska ersättas med riktiga jobb till avtalsenliga villkor samt reguljär utbildning. Arbetssökande unga som inte har gymnasieutbildning ska skaffa sig det. Vi föreslår att alla arbetssökande ungdomar ska erbjudas ett utbildningskontrakt där man tar gymnasieexamen. För att ungdomarna ska få behålla ersättningen från samhället ställer vi krav på att de genomgår utbildningen. För att knäcka ungdomsarbetslösheten vill vi genomföra ett brett program, med utbildningskontrakt, yrkesintroduktionsjobb enligt Löfvenmodellen och bristyrkesutbildning. Generell välfärd stärker efterfrågan Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Ingen tjänar på ökade orättvisor. Därför bygger vår politik på att minska de inkomstklyftor som växer, minska de skillnader mellan män och kvinnor som ökar, och i stället för ett segregerat bygga ett sammanhållet samhälle. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är betydelsefull för att svenska företag ska klara av omställning, förnyelse och att stärka sin konkurrenskraft. är den grunden för att människor ska ha ekonomisk trygghet under omställning. Arbetslöshetsförsäkringen bidrar också till att människor kan välja att utbilda sig för och arbeta inom vår hårt konkurrensutsatta exportindustri. På detta sätt är en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring viktig för en stark tillväxt, god produktivitetsutveckling och konkurrenskraft. Vi vill kraftigt förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Taket höjs från en nivå som motsvarar en månadslön på till en nivå på . Därutöver vill vi stärka sjukförsäkringen. Sammantaget stärker förslagen i vår budgetmotion hushållens efterfrågan med . Den genomsnittliga nettoinkomsten, innan hänsyn har tagits till barnbidraget, visar att kvinnor i genomsnitt får en ökad inkomst om medan män får . Till detta kommer högre barnbidrag. En väl fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt. Bostaden är också en del av den generella välfärden. Vi investerar för en ny byggbonus. För att stärka den generella välfärden, gynna barnfamiljer och motverka barnfattigdomen vill vi höja barnbidraget med . Många av framtidens jobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. ska vara med och leda utvecklingen för ett mer aktivt klimatarbete inte ställa sig vid sidan av. En effektiv klimatpolitik kräver hållbara transporter. Tågen måste gå . Vi föreslår ett vinterpaket för järnvägen. När haven tar emot för mycket kväve och fosfor får det svåra miljökonsekvenser. Ett program för att minska övergödningen i och ska genomföras. För att främja framväxten av ny teknik vill vi utveckla ett program för klimatinnovationer, med bland annat satsningar på pilotprojekt. Regeringen har en helt annan syn på arbetsmarknadens utveckling om två, än de flesta oberoende bedömare. Denna optimism bidrar till att regeringen överskattar de fria resurserna i ekonomin. Över tid rör sig därmed finanspolitiken bort från den bana som är förenlig med målet. En ansvarsfull politik innebär att i en takt som tar hänsyn till konjunkturläget återföra till en politik som är förenlig med överskottsmålet. Regeringen gör bedömningen att reformutrymmet är . Vi delar inte den bedömningen utan föreslår ett reformutrymme om 18 miljarder. Därmed skapas en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ. Vi följer utvecklingen på arbetsmarknaden nära, och står beredda att nyttja denna konjunkturbuffert för att stimulera efterfrågan och värna sysselsättningen i välfärden i händelse av en oväntad och kraftig framtida nedgång. Vi håller krutet torrt. Den höga arbetslösheten i består. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast på en hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . har en arbetslöshet på . Det är lika högt eller högre än i flertalet jämförbara europeiska länder. Flera länder så som , , och har en påtagligt lägre arbetslöshet än . bedöms arbetslösheten bli än högre . Arbetslösheten i är betydligt högre än . har arbetslösheten sjunkit kraftigt i . Arbetslöshet i och viktiga konkurrentländer Regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta arbetslösheten och utanförskapet. Den höga arbetslösheten i håller tillbaka den ekonomiska utvecklingen och gör att utrymmet för nya ekonomiska reformer begränsas. Detta är en viktig anledning till att regeringens egna expertmyndigheter och anser att utrymmet för ofinansierade reformer i innevarande läge är mycket begränsat. Efter den svenska 1990-talskrisen lade Socialdemokraterna fast det finanspolitiska ramverket med överskottsmålet, utgiftstaken, det kommunala balanskravet och den sammanhållna budgetprocessen. Det ramverket har tjänat väl. Ordning och reda i statens finanser är en av viktigaste konkurrensfördelar inte minst i den pågående europeiska krisen. för regeringen en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. Det hotar stabiliteten i svensk ekonomi och därmed framtida jobb och välfärd. Enligt bedömning finns utrymme för ofinansierade åtgärder på sammanlagt 20132016. Myndigheten konstaterar: I och med att regeringen planerar att genomföra ofinansierade åtgärder på finns det enligt bedömning inget utrymme kvar för ytterligare ofinansierade åtgärder för åren 20142016. förutser att regeringen kommer att genomföra stora besparingar mot bakgrund av budgetpropositionens förslag. konstaterade att inte finns något utrymme för regeringens reformer: I närtid finns inget utrymme för ofinansierade reformer om hänsyn tas till de indikatorer som används för att utvärdera överskottsmålet om 1 procents överskott över en konjunkturcykel. ESV förutser betydande underskott i de offentliga finanserna när regeringens förslag i budgetpropositionen genomförs. Regeringen har lagt fram prognoser som byggt på ett kraftigt genomslag för den egna politiken. Därmed har den framtidsbild mot vilken man vägt av sina ofinansierade insatser sitt reformutrymme varit jämförelsevis optimistisk. Det har i sin tur lett till att det offentliga finansiella sparandet över en flerårig period legat under den bana som på är förenlig med överskottsmålet. Det bakåtblickande tioåriga genomsnittet för det offentliga finansiella sparandet är . Att återgå till en bana som är förenlig med överskottsmålet kräver en något mer måttfull politik, som fokuserar på att bryta den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. Världsekonomin bedöms växa i relativt god takt, i genomsnitt till 2014. Men den ekonomiska utvecklingen i vår omvärld står inför flera stora utmaningar. Den ekonomiska utvecklingen i präglas av osäkerhet om framtiden. har den kinesiska och regeringen genomfört penning- och finanspolitiska åtgärder för att stimulera tillväxten. I tyngs ekonomin fortfarande av stora ekonomiska problem även om vissa tecken på ljusning kan noteras. Den privata konsumtionen har stärkts och det finns tecken på att situationen på bostadsmarknaden förbättras. Tiden det tar att sälja bostäder har sjunkit och förtroendet bland byggföretagen har stigit. Det mest centrala för vårt lands ekonomiska utveckling är situationen i vårt närområde och euroområdet. Utvecklingen i kommer att sätta sin prägel på den internationella utvecklingen framöver. På EU-nivån har flera överenskommelser ingåtts i syfte att lägga grunden för förstärkt hållbarhet i medlemsländernas offentliga finanser. Betydande osäkerhet kvarstår dock framför allt gällande utvecklingen i . Av särskilt intresse är utvecklingen i banksektorn i dessa länder. Marknadsräntor i euroområdet () Källa: ECB. började skillnaden i marknadsräntor mellan olika länder i euroområdet växa. Sedan eurons införande hade räntorna varit nära nog identiska i alla länder inom valutasamarbetet. Detta förhållande upphörde med finanskrisen. Under loppet av 2010 och 2011 steg räntorna i till nivåer som hotade den långsiktiga hållbarheten hos de offentliga finanserna i dessa länder. är detta alltjämt ett hot i åtminstone och . De grekiska räntorna där tioårsräntan legat i intervallet indikerar att placerare bedömer risken som påtaglig att hela eller delar av placeringen inte kommer att återbetalas. Med olika mått och steg har , ECB och IMF verkat för att bidra till ökad långsiktig hållbarhet hos de aktuella ländernas offentliga finanser. Problemet med höga marknadsräntor består, och riskerar alltjämt att bli mer akut. har detta problem kunnat bemötas med insatser från de aktuella länderna och internationella institutioner. För att eurokrisen ska kunna få en ordnad lösning bör ECB ta en aktiv roll. I samband med ECB:s räntebesked lanserades OMT (Outright Monetary Transactions). Det är ett program som innebär att ECB nu obegränsat kan komma att köpa statsobligationer på kortare löptider från krisande euroländer. Om programmet fungerar som väntat kommer detta att sänka räntorna för . kan programmet också innebära att mer stabila euroländers riskexponering ökar. Enhetsarbetskostnader i några europeiska läder Inom euroområdet har konkurrensförhållandena förändrats i grunden, sedan den gemensamma valutan infördes. har tillverkningskostnaderna stigit med i , och . har de legat nära nog stilla i . Avsaknaden av nationella valutor har gjort det omöjligt att justera konkurrenskraftsobalanser via försvagad växelkurs. Med stigande tillverkningskostnader har möjligheterna att exportera på världsmarknaden och inom euroområdet urholkats för de länder som upplever de mest akuta ekonomiska problemen. Importen har ökat i förhållande till exporten och bytesbalansen har varit negativ . Därmed har en hög skuldsättning byggts upp i dessa länder både privat och offentlig. Dagens skuldkris har på detta sätt också sitt ursprung i en kostnadskris. Bytesbalans i några europeiska länder Den långsiktiga lösningen på den ekonomiska krisen är att skapa förutsättningar för tillväxt i hela . Inom euroområdet måste konkurrensförhållandena bli mer balanserade. Det innebär att kostnadsutvecklingen i dagens krisländer måste vara mer återhållsam än i övriga , inklusive . Utan en förbättring av konkurrenskraften kan inte exportsektorn bidra till tillväxt i södra vilket i sin tur försvårar den statsfinansiella konsolideringen. De obalanserade konkurrensförhållandena inom euroområdet talar för mer expansiv penningpolitik. De länder som uppvisar stora underskott i bytesbalansen kan endast återvinna sin konkurrenskraft genom att ha en långsammare kostnadsutveckling än övriga länder. Det är inte rimligt att förvänta sig att detta ska ske endast genom deflation i dagens krisländer. Högre inflation i skulle underlätta en återgång till makroekonomisk balans i med lägre deflationstryck i dagens krisländer. Offentlig skuldsättning inom EU Utrymmet för finanspolitiska stimulanser begränsas av att flertalet euroländer redan är högt skuldsatta. De stora ekonomierna i euroområdet , , och har alla betydligt högre offentlig skuldsättning än de som överenskommits i . Den offentliga skuldsättningen i EU som helhet väntas ligga på av BNP. I euroområdet väntas den uppgå till . Utrymmet för stora finanspolitiska stimulanser är således begränsat. De ekonomiska svårigheterna för delar av avspeglar sig tydligt i utvecklingen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen inom euroområdet sjunkit. Arbetslösheten i området har ökat till . Arbetslösheten varierar dock kraftigt inom euroområdet. I vissa länder är arbetslösheten relativt låg medan den i andra länder är hög och stigande. Särskilt allvarlig är utvecklingen i och som har cirka 25 procents arbetslöshet. Dessa höga nivåer för arbetslösheten är socialt och ekonomiskt ohållbara. Arbetslöshet i EU och euroområdet Den sammantagna bilden av den europeiska ekonomin är dyster. Det kommer att ta för de länder som behöver återupprätta förtroendet för sina offentliga finanser att göra det. De obalanserade konkurrensförhållandena inom euroområdet behöver åtgärdas. Möjligheterna till finanspolitiska stimulanser begränsas av att de stora länderna i redan är högt skuldsatta. Lågkonjunkturen i kommer, av allt att döma, att bli djup och utdragen. Risken för en oordnad upplösning av euroområdet kvarstår även om det är att betrakta som ett mindre sannolikt scenario. ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i . De flesta bedömare är överens om att ekonomiska utveckling kommer att vara relativt måttlig under det närmaste året. Det är sannolikt att den europeiska krisen kommer att få genomslag i svensk ekonomi och att produktionen kommer att mattas av . försämrades stämningsläget något i svensk ekonomi. barometerindikator ligger något under sitt historiska genomsnitt men inom det normala intervallet. I näringslivet sjönk emellertid /Silfs inköpschefsindex till den lägsta nivån . Under finanskrisen försvagades kronan kraftigt. Det ledde i sin tur till att exporten kunde öka kraftigt när tog sig ur krisen. under eurokrisen förstärks istället kronan. Den svenska kronan har noterats till den starkaste nivån , både mot euron och i handelsvägda termer. Den starka utvecklingen för kronan speglar alltjämt relativt goda offentliga finanser. Källa: Konjunkturinsitutet. I ett läge med försvagad efterfrågan i vår omvärld som relativa konkurrenskraft försämras genom kronförstärkningen blir de svenska hushållens konsumtion allt mer central för tillväxten. Hushållens konsumtion har ökat i relativt god takt de senaste kvartalen. Hushållens konsumtion påverkas av prisutvecklingen på bostäder. Här finns alltjämt viss osäkerhet om utvecklingen framöver. Den dämpade utvecklingen på bostadsmarknaden medför att utlåningen till hushållen har mattats av. Hushållens skulder som andel av deras disponibla inkomster har stabiliserats på en hög nivå, . Den höga privata skuldsättningen i utgör fortfarande en riskfaktor för utvecklingen framåt. agerande med styrräntan är en viktig faktor för ekonomiska utveckling i närtid. Under finanskrisen bedrev en mycket aktiv penningpolitik som delvis kom att kompensera för regeringens senfärdighet /09. Under eurokrisen har inte agerat med samma kraft. En anledning till att agerat mer försiktigt har varit en oro för hög privat skuldsättning i . valde dock att sänka reproräntan till . Penningpolitiken har, sett över en dryg tioårsperiod, inte levt upp till sin uppgift att i genomsnitt leverera 2 procents inflation. Inflationen har blivit lägre. Detta har varit ett problem i svensk stabiliseringspolitik. Optimistisk prognos från regeringen Tillväxtprognos från regering och myndigheter Regeringen är i förhållande till oberoende bedömare mycket optimistisk om framtiden i den prognos som ligger till grund för budgetpropositionen för . Regeringen förutspår högre tillväxt än sina egna expertmyndigheter och för vart och ett av åren fram .