mot · H002Fi303 · 2012-10-05 00:00:00 — Nya jobb i ett modernare 3Nya jobb i ett modernare Sverige7 4Fortsatt oro det ekonomiska läget8 4.1Svag konjunktur globalt och i Sverige8 4.2Svåra problem på arbetsmarknaden9 4.5Miljöpartiets bedömning av det ekonomiska läget11 4.5.1Offentliga finanser, överskottsmålet och konjunkturpolitiken11 4.5.2Den ekonomiska utvecklingen på längre sikt13 4.6Den bredare bilden nya välfärdsmått behövs13 5Nya jobb behovet av grön strukturpolitik och investeringar14 6Nya jobb grön industripolitik15 7.2Slopat sjuklöneansvar och minskat regelkrångel17 8Nya jobb unga i arbete17 8.1Fler unga in på arbetsmarknaden17 8.2Slopad arbetsgivaravgift för arbetslösa unga18 8.3Traineeplatser i näringsliv och välfärd18 8.4Minska avståndet mellan utbildning och arbetsliv18 8.5Fler aktörer som förmedlar jobb till unga gör förmedlingen 9.1En tredjedel ska bort20 9.2Ordning och reda i klimatpolitiken21 9.4Åtgärder för omstart i alla sektorer22 10Skog och biologisk mångfald22 12.1Hundra procent förnybar energi till 203024 12.2Åtgärder för minskad energianvändning24 12.3Åtgärder för ökad produktion av förnybar energi24 13En ny och breddad säkerhets- och försvarspolitik25 14Globalt ansvar för klimat och fattigdomsbekämpning26 15Moderna och klimatsmarta transporter27 15.1Miljöpartiets satsningar på klimatsmarta transporter28 15.2Nej till Förbifart Stockholm29 15.3Lastbilsskatt för rättvisa konkurrensvillkor29 15.4Snålbilstrappan för effektivare och miljösmartare bilar30 16.1Samlad kompetens-, yrkes- och löneutveckling31 16.2Strategi för en mer jämlik skola32 16.3Kvalitet före vinst i skolan32 16.4Resursfördelning och kvalitet i högre utbildning33 17.1De olagliga vapnen ska bort34 17.2Förebygg brotten och förhindra ungas väg in i kriminalitet34 18Politik för fler bostäder35 18.1Fler bostäder för unga och studenter36 18.2En smidigare plan- och byggprocess36 19.1Barnomsorg på obekväm arbetstid37 19.2Lika rättigheter på arbetsmarknaden37 19.4En bättre arbetsmiljö för ett mer hållbart arbetsliv38 20.1Ökad bemanning i äldreomsorgen39 21.1Krav på jämställdhet i offentlig upphandling40 21.2Ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen40 22Arbetslivstrygghet en socialförsäkring med individen i fokus41 22.1En värdig sjukförsäkring och en allmän arbetslöshets 25Lika rättigheter en självklarhet45 25.2Satsning på modersmål och sfi45 25.3Stärkt arbete mot rasism och diskriminering46 28.1.1Sänkt skatt för ensamstående föräldrar47 28.1.2Sänkt skatt för pensionärer48 28.1.3Avtrappat jobbskatteavdrag för höginkomsttagare48 28.2.1Generell sänkning av arbetsgivaravgifterna48 28.2.2Sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag skapar nya jobb48 28.2.3Ineffektiv nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga slopas och ersätts med helt avskaffad arbetsgivaravgift för 28.3Styrmedel i klimat- och energipolitiken49 28.3.2Höjd vattenkrafts- och kärnkraftsskatt50 28.3.4Koldioxidskatt på torv införs50 28.3.5Skatt på fluorerade växthusgaser införs50 28.3.7Höjd skatt på bekämpningsmedel51 28.3.12Slopad fordonsskattebefrielse för miljöbilar52 28.3.13Reformerad förmånsbeskattning för bilar52 28.3.14Nej till slopad koldioxidskatt på kraftvärme52 28.4.1Utvidgat och energismart ROT-avdrag52 28.4.2Sänkt skatt på studentkorridorer52 28.4.3Ja till ytterligare steg i halverad moms för tjänstesektorn53 28.4.4Nej till avdragsrätt för gåvor till ideell hjälpverksamhet53 28.4.8Förslag till skatter (konsoliderat för offentlig sektor)55 32Utgifter fördelade på utgiftsområden58 beslutar om de riktlinjer för den ekonomiska politik och den budgetpolitik som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016 i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en grön innovationsfond.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om sänkt arbetsgivaravgift för småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om slopat sjuklöneansvar för företag med tio anställda eller färre.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om slopad arbetsgivaravgift för unga arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om traineeplatser i näringslivet och välfärden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med ett förslag till utformning av ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för minskad energianvändning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om åtgärder för ökad produktion av förnybar energi.1 avslår regeringens förslag om vidareutveckling av JAS 39 E.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om satsningar på utbyggnad av järnväg, klimatsmart kollektivtrafik och cykel.5 avslår regeringens förslag om höjningar av banavgifterna.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en lastbilsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om en snålbilstrappa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ett samlat program för kompetens-, yrkes- och löneutveckling för lärare.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att inrätta ett nationellt , bestående av aktörer på bygg- och bostadsmarknaden, med fokus på att möjliggöra en ökad byggnadstakt av hyresbostäder lämpliga för unga och studenter.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökad bemanning inom äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om satsning på personal i äldreomsorgen i form av en arbetstidsförkortning med bibehållen lön. avslår regeringens förslag om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förändringar i sjukförsäkringen.2 begär att regeringen återkommer med lagförslag om egenföretagares rätt att erhålla graviditetspenning som kan träda i kraft 2013.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en hälsomiljard.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av underhållsstödet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en folkhälsokommission.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om skattereduktion för ensamstående med försörjningsansvar som har sina barn boende hos sig under hela eller delar av året. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag i linje med vad som anförs i avsnittet Skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella klimatåtgärder.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturarbetarnas villkor.10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad skyddstakt för biologisk mångfald och skydd av skog.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade resurser för modersmålsundervisning och svenska för invandrare (sfi).6 1 Yrkandena 6, 12 och 13 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 8, 2325 och 28 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 10 och 26 hänvisade till AU. 4 Yrkande 14 hänvisat till FöU. 5 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till TU. 6 Yrkandena 19 och 35 hänvisade till UbU. 7 Yrkande 20 hänvisat till CU. 8 Yrkandena 27 och 29 hänvisade till SoU. 9 Yrkandena 32 och 34 hänvisade till MJU. 10 Yrkande 33 hänvisat till KrU. 3Nya jobb i ett modernare står inför stora utmaningar. Vi behöver möta problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. menar därför att behöver satsningar på nya jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa och minskat krångel med sjuklöneansvar. Unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. behöver ökade gröna offentliga investeringar, investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft för svenska industriföretag. Men också investeringar som bidrar till omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Vår omedelbara närhet präglas av stora ekonomiska svårigheter. Krisen i euroområdet kan mycket väl fördjupas under de kommande månaderna med negativa följdverkningar för och svensk ekonomi. dras vi med mycket hög arbetslöshet bland ungdomar och en mycket hög långtidsarbetslöshet. På hotas vår framtid av accelererade klimatförändringar och utarmade ekosystem. Regeringens ekonomiska politik möter varken de kortsiktiga eller långsiktiga utmaningar vi står inför. Regeringens största reform är sänkt bolagsskatt. menar att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt men den stora sänkning som regeringen föreslår hotar överskottsmålet. En sådan politik är inte ansvarsfull. Regeringens prognoser med kraftigt sjunkande arbetslöshet förefaller orealistiska. Regeringens politik möter heller inte de långsiktiga utmaningar som och världen står inför. menar att klimatpolitiken behöver en omstart och att den ekonomiska politiken måste utvecklas. Vi föreslår bland annat ett klimatpolitiskt ramverk men också att nya välfärdsindikatorer utvecklas som stöd för den ekonomiska politiken. I vår budgetmotion presenterar vi en uppsättning välfärdsindikatorer som vi kommer att jobba vidare med när vi utformar vår ekonomiska politik. Sammantaget innebär förslag till ekonomisk politik att nya jobb kommer skapas, att miljö och klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. Vi skapar förutsättningar för nya jobb i ett modernare . 4Fortsatt oro det ekonomiska läget Det globala ekonomiska läget präglas fortfarande i stor utsträckning av den senaste finansiella krisen som bröt ut med full kraft , av de obalanser som fanns i världsekonomin innan krisen och av den efterföljande skuldkrisen. hade mycket stora bytesbalansöverskott medan och delar av hade stora underskott. Stora privata skulder hade byggts upp i och delar av euroområdet med finansiella bubblor på bostadsmarknaderna i flera länder som ett resultat. När dessa finansiella bubblor sprack var finanskrisen ett faktum. Den omedelbara finansiella krisen övergick sedan i en statsfinansiell kris i de drabbade som också i många fall hade stora budgetunderskott och höga statsskulder redan innan finanskrisen. Avsaknaden av rörliga växelkurser mellan överskottsländer och underskottsländer inom euroområdet har gjort att växelkursförändringar inte kunnat hjälpa till att justera handelsobalanserna mellan länderna. Saneringen av de offentliga finanserna måste nu istället ske genom besparingar och sänkta kostnader i de euroländer som har stora underskott. Denna saneringspolitik har orsakat stora sociala slitningar och konflikter, vilket visat sig i flera av . Det är fortfarande oklart om det finns politisk acceptans för de besparingar som måste ske för att nödlån ska kunna betalas ut. Den politiska oro som funnits och fortfarande finns kring eurosamarbetet har gjort att marknadsaktörer har ifrågasatt om vissa länder kan komma att lämna euron och vilka effekter detta kan få på eurosamarbetets framtid. Detta har bidragit till att ytterligare driva upp lånekostnaderna för de krisdrabbade länderna. Utvecklingen inom eurosamarbetet under de kommande månaderna kommer att vara mycket viktigt för den ekonomiska utvecklingen i . 4.1Svag konjunktur globalt och i Som ett resultat av efterdyningarna av finanskrisen och den nuvarande skuldkrisen i euroområdet är den globala konjunkturutvecklingen fortsatt svag. Tillväxten i föll enligt preliminär statistik , och i de stora tillväxtekonomierna utanför OECD-området mattades tillväxten av1. Eurokrisen har pågått och de flesta prognosmakare räknar med avklingande oro kring euron och att konjunkturen därmed kommer att stärkas . Regeringen räknar med en tillväxt på 2013 i euroområdet2. Om inte en återhämtning sker i euroområdet , vilket inte på något sätt kan uteslutas, kommer återhämtningen gå långsammare. I beräknar () till exempel att arbetslösheten toppar senare och blir mellan vid fortsatt oro inom euroområdet3. I KI:s prognos, med lägre tillväxt i euroområdet och dessutom en starkare krona, blir arbetslösheten högre ända bort mot 2020 och varaktiga effekter i form av utslagning av arbetskraft är troliga4. Prognos BNP-tillväxt, (% förändring) 4.2Svåra problem på arbetsmarknaden Arbetslösheten är 7,8 procent6 medan sysselsättningsgraden är 20127. Enligt prognos ligger sysselsättningsnivån (antalet sysselsatta) still . Eftersom befolkningen ökar minskar sysselsättningsgraden något. Arbetslösheten bedöms fortsätta öka till och bedöms då vara en procentenhet högre än jämnviktsarbetslösheten8. Regeringen gör en betydligt mer optimistisk bedömning av BNP-utvecklingen och utvecklingen på arbetsmarknaden och räknar med att arbetslösheten sjunker ned till för att sedan fortsätta sjunka till 2015. Regeringens prognos av arbetslösheten bygger på egna bedömningar av de reformer regeringen gjort på arbetsmarknaden, framför allt jobbskatteavdrag och försämrade socialförsäkringar. Som tabellen nedan visar avviker regeringens bedömningar av arbetslösheten från de flesta andra bedömares. Arbetslöshetsprognos (% förändring) Med tanke på att nedåtriskerna förefaller större än uppåtriskerna framstår regeringens prognos med sjunkande arbetslöshet som väl optimistisk. Utöver de konjunkturella problemen på arbetsmarknaden finns också fortsatt mycket stora strukturella problem på arbetsmarknaden. För det första är antalet långtidsarbetslösa väldigt stort liksom långtidsarbetslösheten bland ungdomar fortsatt är mycket hög (se diagram nedan). Varaktigt hög långtidsarbetslöshet innebär stora personliga tragedier för de människor som hamnat utanför men också stora kostnader för samhällsekonomin. Människor som hamnar utanför arbetsmarknaden har betydligt svårare att få jobb när konjunkturen vänder och riskerar att permanent hamna utanför arbetsmarknaden. För det andra fortsätter arbetskraftsbristen vara stor inom många branscher. Arbetsförmedlingen rapporterade så sent som brist på kvalificerad arbetskraft, bland annat inom byggbranschen, hälso- och sjukvårdssektorn samt vissa läraryrken9. Den ekonomiska krisen har påverkat den offentliga sektorns ekonomi kraftigt . De offentliga finanserna har gått från att visa stora överskott 2007 och 2008 till underskott 2009 och 2010. 2011 uppvisade de offentliga finanserna ett litet överskott på av BNP10. () prognostiserar nu ett underskott i det finansiella sparande på av BNP av BNP 201311. Regeringens prognos, givet den finanspolitik som föreslås i budgetpropositionen , är ett underskott på av BNP som sedan vänds i överskott 2014 och framåt12. ESV13 liksom regeringen själv bedömer att överskottsmålet inte kommer att nås14. Utvecklingen av hushållens ekonomi fortsätter att vara tudelad. Människor med arbete har haft en god inkomstutveckling medan människor som långvarigt hamnat utanför arbetsmarknaden på grund av sjukdom eller arbetslöshet fått se sina inkomster minska. Den privata skuldsättningen är fortsatt oroande hög. De åtgärder som vidtagit hitintills för att minska den explosiva utvecklingen på bolånemarknaden tycks ha gett vissa effekter. Med sjunkande räntekostnader riskerar dock den privata skuldsättningen att återigen skjuta fart. Fortsatt vaksamhet kring utvecklingen är därför i högsta grad befogad. 4.5Miljöpartiets bedömning av det ekonomiska läget Den ekonomiska oron i vår omvärld måste tas på största allvar. Risken är stor att den globala konjunkturutvecklingen blir sämre än vad som prognostiseras. som ett litet mycket exportberoende land kommer att drabbas hårt av en svagare ekonomisk utveckling i vår omvärld. Eurokrisen kan klinga av och de krisdrabbade länderna få ordning på sina ekonomier utan att något land behöva lämna euron. Riskerna är dock stora att en sådan lösning av nuvarande skuldkris och eurokris inte kommer till stånd. Om tvingas lämna eurosamarbetet kommer detta med stor sannolikhet leda till betydande ekonomiska svårigheter i hela den globala ekonomin med negativa följdverkningar även för svensk ekonomi. 4.5.1Offentliga finanser, överskottsmålet och konjunkturpolitiken anser att ordning och reda i de offentliga finanserna är av mycket stor betydelse för svensk ekonomi. Överskottsmålet har inneburit att de svenska offentliga finanserna kunnat stärkas, vilket varit viktigt för stabilitet i och trovärdighet för svensk ekonomi. Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i offentlig sektor ska uppgå till av BNP över en konjunkturcykel. Därmed finns också en möjlighet att bedriva en aktiv finanspolitik för att hålla uppe resursutnyttjandet i ekonomin när konjunkturen försämras och att spara mer i goda tider när ekonomin växer snabbt15. sätter överskottsmålet ett tak på hur mycket ofinansierade åtgärder i form av skattesänkningar eller utgiftsökningar som kan genomföras. har i sin ekonomiska politik oftast landat på en motsvarande bedömning som regeringen när det gäller avvägningen mellan att nå överskottsmålet och behovet av expansiv finanspolitik. tror inte att det går att finjustera konjunkturutvecklingen med hjälp av finanspolitiken men däremot att det vid kraftiga konjunktursvängningar går att använda finanspolitiken för att dämpa dessa något. I budgetmotionerna för 200916, 201017, 2011, 2012 hade samma finansiella sparande som regeringen. har avvikit i bedömningen mot regeringen. I budgetmotionerna för 200718 och 200819 hade vi något högre finansiellt sparande (av BNP) på grund av oro för överhettning i den dåvarande konjunkturuppgången. I samband med utbrottet av finanskrisen med den kraftiga försvagningen av efterfrågan som skedde 20082009 var mycket tidigt ute och krävde en mer expansiv finanspolitik, vilket senare också delvis hörsammades av regeringen20. Med den politik som föreslås i budgetpropositionen gör regeringen själv den bedömningen att överskottsmålet, utifrån de indikatorer som regeringen använder, inte kommer att nås21. innebär regeringens mycket positiva prognoser för BNP-utvecklingen och framåt (se tabell ovan) att relativt stora överskott skulle uppstå (+0,3) och 2015 (+1,). Regeringen motiverar sin finanspolitik i huvudsak med behovet av att genomföra åtgärder som stärker ekonomin på lång sikt där den enskilt viktigaste reformen är en kraftigt sänkt bolagsskatt. Att i ett läge med mycket osäker ekonomisk utveckling genomföra stora skattesänkningar på lånade pengar anser vi vara högst tveksamt, särskilt när denna stora skattesänkning bidrar marginellt till att stimulera efterfrågan i ekonomin. Den sänkta bolagsskatten innebär på kort till medellång sikt minskade skatteintäkter. Om konjunkturen i detta utgångsläge med underskott blir kraftigt försämrad, skatteintäkterna faller och utgifterna ökar kommer de samlade underskotten bli större än vad som annars skulle ha varit fallet. Utrymmet för en offensiv finanspolitik som håller uppe efterfrågan kommer därmed att vara lägre. bedömer att den finanspolitik som regeringen nu genomför innebär att det inte finns något ytterligare utrymme för ofinansierade finanspolitiska åtgärder de kommande åren22. lutar sig mot bedömning. Eftersom risken för en kraftig konjunkturnedgång är stor anser vi att det är bättre att behålla ett visst utrymme för att kunna sätta in åtgärder som syftar till att hålla upp efterfrågan om en sådan mer negativ utveckling av konjunkturen blir fallet. anser helt enkelt att det behövs lite torrt krut kvar. föreslår därför dels ett något högre finansiellt sparande än regeringen (ungefär 0,10,av BNP 2013), dels ett annat innehåll i den ekonomiska politiken, vilket vi bedömer kommer stimulera efterfrågan i svensk ekonomi bättre än de åtgärder regeringen genomför. Sammantaget skapas bättre marginal för att möta ytterligare konjunkturförsvagningar längre fram. 4.5.2Den ekonomiska utvecklingen på På styrs den ekonomiska utvecklingen i allt väsentligt av reala faktorer såsom tillgång på utbildad arbetskraft, råvaror, energi och teknisk utveckling. Brist på ändliga naturresurser, sinande tillgångar på olja, utarmade ekosystem och skenande klimatförändringar utgör de långsiktiga hoten mot den ekonomiska utvecklingen. 4.6Den bredare bilden nya välfärdsmått behövs anser att den ekonomiska politiken ska vägledas av en bred syn på samhällsutvecklingen. För oss är det tydligt att det inte räcker att bara studera hur mycket varor och tjänster ett land producerar utan också studera hur människor mår i vårt land och hur det står till med klimatet, med skogen och med haven. anser att mer heltäckande måttstockar behöver lyftas fram för att mäta välfärd och hållbarhet vid sidan av de gängse indikatorer såsom BNP och arbetslöshet. Det är mått som normalt används som underlag för ekonomisk politik. Diskussioner och konkreta förslag till nationella indikatorer som kompletterar BNP tas redan fram inom både FN och EU. vill bidra till den diskussionen och håller därför på att ta fram en samling mått som ska ge oss vägledning i vårt politiska arbete. Det urval av indikatorer som vi gjort pekar ut tio områden (se tabell nedan). Vår intention är att följa indikatorernas utveckling och redovisa dem i samband med budgetarbetet som ett underlag för den ekonomiska politiken. Arbetet med nya välfärdsmått är pågående. Nya mått och metoder utvecklas liksom data förbättras och utvecklas. är bristen på aktuell data för sociala och framför allt ekologiska indikatorer påtaglig jämfört med ekonomiska mätetal. Barn och ungdomars psykiska hälsa Social sammanhållning och delaktighet a. Mellanmänsklig tillit Löneskillnader mellan kvinnor och män Andel arbetslösa av arbetskraften a. BNP och BNP/capita Utsläpp av växthusgaser i Utsläpp av växthusgaser orsakade av svensk konsumtion Utsläpp av kväve till havet Hälso- och miljöfarliga kemikalier i samhället Användning av hälso- och miljöfarliga kemikalier De valda välfärdsmåtten kommer att redovisas i en kommande rapport. 5Nya jobb behovet av grön strukturpolitik och investeringar har länge efterfrågat större offentliga investeringar i . Anledningen till detta är att vi ser ett mycket stort behov av att ställa om ekonomi i en mer hållbar riktning, en grön omställning.