mot · H002U327 · 2012-09-24 00:00:00 — Genom att lägga klimatfrågorna på en separat minister kan miljöministern lägga större fokus på detta viktiga arbete. Det finns redan fyra länder i världen som har renodlade klimatministrar, vid sidan av miljöministern: , , och . , , och har kombinerade miljö- och klimatministrar. Klimatfrågan är en ödesfråga för vår planet, den insikten måste prägla arbetet för en regering. bör ansluta sig till de länder som har en klimatminister som enbart ansvarar för klimatfrågor. För att samla alla klimatpolitiska frågor och skapa helhetsgrepp bör även ett klimatdepartement inrättas. har en lagstiftning som innebär att landet har en bindande koldioxidbudget som bestämmer hur de nationella utsläppen ska minskas. Även i finns det behov av en statlig klimatbudget som läggs utifrån de klimatpolitiska målen. Utsläppsminskningarna bör planläggas i årliga klimatbudgetar indelade i sektorer (transporter, bostäder osv.) och stämmas av med regelbundna intervaller. De bör fördelas rättvist, så att den tyngsta bördan åläggs de största konsumenterna av fossila bränslen. Klimatbudgeten ska vara konsumtionsbaserad, dvs. omfatta alla utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom sin konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen från offentlig sektor och hushåll. De utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och andra internationella resor ska även de ingå. Det som här anförs om en statlig klimatbudget bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.5Miljömässig hänsyn i AP-fonderna De nuvarande bestämmelserna säger att AP-fondernas placeringar ska vägledas av miljömässiga och etiska hänsynstaganden. slås det fast att dessa hänsynstaganden inte får innebära att AP-fonderna gör avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Dessa mål kan ofta stå i konflikt med varandra och får konsekvenser eftersom det är tydligt att miljömässiga och etiska aspekter är underordnade avkastningskravet. har tidigare låtit () gå igenom AP-fondernas olika investeringar utifrån ett miljöperspektiv. AP-fonderna har olika sätt att redovisa sina investeringar, vilket innebär att det är svårt att få en heltäckande bild. Men den bild som framträdde var att alla AP-fonder hade placeringar i de fem stora oljebolagen och ingen hade någon större placering i förnyelsebar energi. Vid utgången av 2010 hade Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna sammantaget investerat ca i Big Oil-företagen. Vi menar att det inte är en hållbar utveckling när ingen av AP-fonderna har förnyelsebar energi bland sina största investeringar. Investeringar i förnyelsebar energi behövs för att vi ska kunna ställa om samhället i en mer hållbar riktning. Även våra pensionspengar måste användas på ett ansvarsfullt sätt. Se även vår motion om AP-fonderna, 2012/13:Fi206. vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till miljö- och klimatomställningen. Mot den bakgrunden är en fortsatt satsning på förnybar energiproduktion nödvändig för att nå ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi vill höja ambitionsnivån i elcertifikatsystemet till och för att främja utbyggnaden av förnybar elproduktion. Vårt långsiktiga mål är förnybart till 2040. Vindkraften ökar kraftigt både i och globalt. Vi vill skapa förutsättningar för svensk vindkraft genom satsning på forskning, utveckling och marknadsintroduktion. Särskilt den havsbaserade vindkraften har stora utvecklingsmöjligheter men behöver fortfarande pilotstöd. Dessutom vill vi stimulera den kooperativt ägda vindkraften genom att ta bort den nuvarande modellen för uttagsbeskattning då den är orättvis och dessutom skadlig för vindkraftsutbyggnaden. Stödet för solvärme och solceller måste förlängas och utökas. finns det stora risker att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet på området. menar att ett planeringsmål på för solenergi bör införas. Vi anser att , i likhet med vad som sker i många andra europeiska länder, ska underlätta för alla som vill producera egen el. Nettodebitering med kvartalsvis avräkning bör därför införas för småskaliga anläggningar av förnybar energi. En förutsättning för genomförande av en energiomställning är elnätens utbyggnad och vi menar att måste ta fram en plan för detta. måste utvecklas och bli tydligare för att bolaget ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnyelsebara energikällor. Bolaget ska öka andelen forskning för förnybart utifrån hela forskningsbudget. Dessutom ska vinster öronmärkas till miljöfonder med konkreta mål beträffande forskning, utveckling och utbyggnad av förnybar kraftproduktion samt utveckling av miljöteknik. förslag för energiomställning finns ytterligare beskrivet i motionerna 2012/13:N300 och 2012/13:N387. Under de så kallade rekordåren 19611975 byggdes det 1,4 miljoner bostäder. Detta sysselsatte omkring 360 000 bygg- och anläggningsarbetare. finns 850 000 lägenheter i flerfamiljshus från . Cirka 300 000 är i upprustningsbehov inom allmännyttan. är hyresfastigheter liksom bostadsrättsföreningar undantagna ifrån regeringens ROT-bidrag. vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning samt låga koldioxidutsläpp. vill upprusta befintligt bostadsbestånd för dagens och framtidens behov. Vi bedömer att 60 000 bostäder kan upprustas energieffektivt med våra förslag. vill genomföra en miljardsatsning till miljonprogrammet genom att införa ett upprustningsstöd för boende i flerfamiljshus. Stödet riktas till hyresrätter eller bostadsrättsföreningar som genomför totalrenovering förutsatt att renoveringen leder till minskad energianvändning. Stödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Med vårt stöd skulle 60 000 hyreslägenheter kunna totalrenoveras . Vi satsar på detta upprustningsstöd. Vi vill även införa ett särskilt stöd för upprustning och energieffektivisering av välfärdslokaler. ska alla bostäder byggas med så kallad låg energianvändning, dvs. att energiförbrukningen ska ligga på 4555 kWh per kvadratmeter (beroende på plats i ). Vi presenterar våra förslag ytterligare i vår motion om bostadspolitiken, 2012/13:C400, och i vår budgetmotion, 2012/13:Fi250. 6.8Hållbar samhällsplanering och miljöanpassad vägtrafik Strukturellt och långsiktigt handlar det om att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter och en planering som bygger på energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter med järnväg och buss. Men det handlar även om användning av it och bredband för att möjliggöra e-handel, virtuella möten och till och med virtuella resor. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Om bebyggelse förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs osv., kan samhällsplaneringen vara ett av flera verktyg mot ett mer transporteffektivt och därmed ett energisnålare samhälle. Det leder till att fler människor kan gå mellan olika punkter eller ta cykeln. På korta transportsträckor (vilket gäller merparten av alla förflyttningar) i större städer har gång och cykel stor potential. I glesare bygder kan anropsstyrd kollektivtrafik minska bilresorna på kortare sträckor. Genom ökad och förbättrad kollektivtrafik och järnväg ges stora möjligheter att minska vägtransporterna och miljöbelastningen, men effekten blir även att behovet av nya väginvesteringar minskar. Med en förbättrad samverkan mellan trafikslagen kan även godstransporter bli mer effektiva. Därför är s.k. kombiterminaler väsentliga för ett transportsnålt samhälle. Även sjöfarten kan bidra till att minska miljöpåverkan. Även om det viktigaste är att skapa en transportsnål samhällsplanering, kommer det dock alltid finnas behov av transporter på väg. Dessa transporter måste då utföras av fordon som inte försvårar en ekologisk hållbarhet. Därför ska bensin- och dieselbilar successivt fasas ut. Det måste till ett paket av åtgärder inom vägtransportsektorn för att nå detta. Utvecklingen av nya miljöbilar får inte bara kopplas till själva drivmedlet, utan i högre grad relateras till energieffektivitet. måste inriktas mot att även främja en ökad energieffektivitet av fordon. Vissa anser att det går att lösa bilismens problem med hjälp av teknisk utveckling, dvs. att bilarna blir mer och mer rena. Men detta är inte en sann eller trolig utveckling, empirisk erfarenhet visar på det. Förvisso har bilar blivit mer energieffektiva och släpper ut mindre avgaser. Men har bilarna blivit allt mer sofistikerade och innehåller allt mer teknik som i sin tur äter upp energieffektiviseringen. Det hjälper inte heller att varje enskild bil blir mer miljövänlig om antalet bilar ökar. Varken natur eller människa är behjälpta av att utsläppen per bil minskar om det totala utsläppet i absoluta termer ökar, vilket t.ex. varit fallet med koldioxid. Men det är inte bara vi som inte delar uppfattningen att reduktion av trafikens utsläpp till stor del ska kunna ske genom ny teknik. VTI () bedömer att det inte är rimligt att förvänta sig stora konsekvenser av teknikutvecklingen inom den som är relevant i det här sammanhanget. 6.9Stoppa tågkaoset och öka tågkapaciteten Järnvägstrafiken i styrs utifrån företagsekonomiska villkor och inte utifrån vad som är bäst för samhället. Resultat av privatisering och konkurrensutsättningar är att t.ex. SJ tvingats minska antalet anställda, höja biljettpriserna och dra in på underhåll till tågen. Det medför att många resenärer, t.ex. studenter, pensionärer och andra med låga inkomster, väljer bort tåget. Dessutom har förseningar och inställda tåg inte förbättrat situationen. Då kvinnor använder sig av tåg i högre utsträckning än män, har deras transportbehov försämrats i högre grad. Regeringens politik har gått ut på att höja banavgifterna, satsa på vägar istället för nya järnvägar, ge lågt anslag till banunderhåll, behålla avkastningskravet på SJ, låta tågstationer skötas som isolerade öar utanför järnvägssystemet samt låta avreglering, bolagisering och konkurrensutsättning försämra järnvägen. vill ompröva avreglering och bolagiseringen inom järnvägen. Vi vill utveckla SJ som bolag genom att ta bort avkastningskravet som SJ:s trafikeringsrätt kombineras med en trafikeringsplikt. Det är även viktigt att utveckla ett helhetsansvar som ställer tydligare krav på samordning mellan den interregionala och regionala tågtrafiken. Tågstationerna måste flyttas till ansvar och ses som en del i en helhet inom järnvägen. Vi vill rusta upp de lågtrafikerade järnvägsbanorna och bevara och utveckla industrispår/kapillärspår. Underhållet till järnvägen måste ökas. Vi anser att staten ska införa en investeringsbudget för att möjliggöra ökade investeringar i järnväg, men även för att fördela kostnaderna bättre mellan olika generationer. Vi vill bygga fler nya järnvägar och överföra till samhällets regi. Nya höghastighetsbanor ger snabba moderna och högkvalitativa persontransporter, som de nya banorna frigör kapacitet för gods- och regionaltrafiken. Den samhällsekonomiska kalkylmodellen behöver ses över så att den bättre speglar miljöpåverkan och inte motverkar jämställdheten mellan könen. förslag på åtgärder finns utförligt presenterade i motion 2012/13:T320 Sammanhållen järnväg och kollektivtrafik. För att få ett ekologiskt hållbart transportsystem måste andelen resor med kollektivtrafik öka. För att lyckas öka vårt resande med kollektiva färdmedel krävs bl.a. en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik för alla. Vi vill därför understryka behovet av att sätta resenären i centrum för att få ett socialt och ekologiskt hållbart transportsystem. Regeringen har tyvärr valt en annan väg. Inom både järnväg och regional kollektivtrafik har regeringen valt att avreglera och stycka upp sammanhållna system. På järnvägssidan har regeringen tagit bort SJ:s ensamrätt att trafikera stambanorna. Inom den lokala och regionala trafiken ger regeringen privata operatörer obegränsad tillgång att trafikera vilka rutter som helst. Regeringen väljer därmed att fokusera på företags rätt att etablera sig på marknaden. talar hellre om individens frihet att få ett sammanhållet system med god överblickbarhet och där det är lätt och smidigt att byta mellan linjer och få information från en och samma källa. och regional kollektivtrafik är klimatsmarta samhälleliga nyttigheter som kräver stabilitet och pålitlighet för att vara effektiv och resenärstillvänd. Vi anser därför att det är den enskilda resenären som ska vara i fokus när man funderar på hur man ska lösa ett transportbehov inom persontrafiken. Till exempel är tillgängligheten till stationer, bytespunkter och hållplatser av stor betydelse för att öka intresset för att resa kollektivt. Resenären är i första hand inte intresserad av vem som utför en tjänst, utan att trafiken fungerar, är prisvärd och av god kvalitet. Men detta kan försvåras genom användandet av företagsekonomiska principer på samhällspolitiskt viktiga områden. Individer vill kunna beställa en resa som en helhet, inte uppdelat på olika operatörer. Resenären blir knappast lyckligare av att veta att det är ett annat företag som har hand om delar av en enhet när det är snökaos eller när tåg/bussar ställs in. Kvinnor och män måste kunna lita på att kollektivtrafiken fungerar och är tillförlitlig när de vill ta sig till jobbet/utbildningen eller vid , annars blir det svårt att få fler att resa kollektivt och på så sätt minska miljö- och klimatbelastningen. Staten har ett ansvar att stärka individens rättigheter inom järnvägstrafiken, som miljö- och klimatmål uppnås. förslag på åtgärder för en sammanhållen kollektivtrafik finns presenterade i motion 2012/13:T320 Sammanhållen järnväg och kollektivtrafik. För att komma tillrätta med skattebefrielsen för inrikesflyget vill vi införa en klimatskatt. Klimatbeskattningen sker genom en schabloniserad start/landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. För oberoende omfattning av antal flygtransporter i är det viktigt att de flygplan som lyfter verkligen utnyttjas så effektivt som möjligt. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den nivån som gäller för bensin för bilar multiplicerad med faktor 2. Det är rimligt att räkna upp det med åtminstone en faktor på 2, eftersom utsläpp från flygplan på hög höjd leder till en klimatpåverkan som är mellan 2 och 6 gånger högre än om utsläppet hade gjorts vid marknivå. gjordes ca 125 000 landningar inrikes. Med en tänkt intäkt från inrikesflyget på motsvarar det i avgift varje gång ett plan landar/startar (2 600 000 000/125 000). För ett plan med 100 passagerare är merkostnaden alltså ca per passagerare. Skatten ger ett tydligt incitament att fylla planen så mycket det går och på sätt minska kostnaden per passagerare. bör därför införa en klimatskatt på inrikesflyg, motsvarande en kostnad på per start/landning från . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.12Annullera överskott av utsläppsrätter omfattar tyvärr kryphål som riskerar att sabotera klimatarbetet. Ett av dessa kryphål kallas i klimatförhandlingarna för hot air och innebär att ett land kan köpa utsläppsrätter (Assigned Amount Units, AAU) från länder med överskott av utsläppsrätter. Några länder, bland andra och , har gigantiska överskott av utsläppsrätter sedan deras ekonomier och därmed även utsläpp sjönk kraftigt . vill de sälja utsläppsrätterna till andra länder, vilket kan undergräva möjligheten att minska de globala utsläppen så snabbt som det krävs. Men även har ett betydande överskott av utsläppsrätter som den borgerliga regeringen nu överväger att sälja. Det beror på att enligt fick tillstånd att öka utsläppen till 2012 jämfört med nivå. riksdag bestämde att vi istället ska minska utsläppen . Detta mål har sedan slagits med råge och de svenska utsläppen har minskat med , inte minst som en följd av de klimatåtgärder som tidigt initierades och genomfördes när de rödgröna var i majoritet i . Överskottet av utsläppsrätter, jämfört med åtagande enligt , väntas uppgå till drygt koldioxidekvivalenter. Det är mer än totala utsläpp av växthusgaser (). Det ekonomiska värdet på överskottet bedöms vara . Enligt kan överskottet annulleras, sparas eller säljas. Om annullerar, alltså upphäver, överskottet skulle svenskarnas klimatansträngningar för minskade utsläpp bli bestående. Det skulle innebära en global utsläppsminskning som motsvarar att mer än 11 miljoner människor cyklar istället för att åka bil till arbetet . Om istället väljer att sälja hela överskottet innebär det att mer än 11 miljoner personer i andra länder får tillåtelse att ställa cykeln och istället ta bilen till arbetet (, Vad är utsläppsrätter värda?, 2009). Då kommer beslutade klimatmål inte att nås och de globala utsläppen öka. En betydande del av de ansträngningar som gjorts av svenska medborgare skulle därmed bli effektlösa. De koldioxidutsläpp svenskarna sparat under kan då ske i ett annat land. Att spara överskottet för att eventuellt använda det skulle innebära att dessa ökade utsläpp sker längre fram. Det råder alltså ingen tvekan om vad som är bäst för klimatet. har redan fattat beslut om annullering. bör med omedelbar verkan besluta att överskottet av utsläppsrätter ska annulleras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har världens köttkonsumtion mer än femfaldigats. Om inget görs kommer världens konsumtion av kött att fördubblas till 2050 jämfört med nivåer. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. I står animalieindustrin för utsläpp på närmare växthusgaser, nästan lika mycket som utsläppen från alla personbilar i (Greenhouse gas emissions from Swedish consumption of meat, milk and eggs 1990 and 2005, 794 2009, s. 26). Forskarnas slutsats är att om vi vill ha en hållbar klimatutveckling måste vi äta mindre kött. Enligt FAO:s rapport kan boskapssektorn vara en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald då den nyttjar av jordens landyta och av all jordbruksmark i världen. Boskapssektorn är dessutom en av de främsta orsakerna till skövlingen av tropisk skog. av den tidigare skogsmarken i har omvandlats till betesmark. Regnskog skövlas även för odling av djurfoder som sedan exporteras till exempelvis EU:s köttproduktion, inte minst soja. Stora delar av världen lider av vattenbrist. Enligt FAO står boskapssektorn bakom en stor del av det ökade användandet av vatten och nyttjar av världens vattenresurser. Köttproduktion förbrukar mycket mer vatten än produktion av vegetabilier. För att producera ett kilo vegetabilier krävs mellan 400 och vatten, medan kycklingkött kräver och nötkött eller mer (, Drop, 2004). För att hushålla med vattnet borde vi alltså äta mer vegetabilier och mindre kött. Med internationella mått mätt är en storkonsument av animaliska produkter. Vår påverkan på klimatet är långt större än vad som är hållbart. Enligt på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen (2009) är mer än hälften av svenskarna beredda att minska sin köttkonsumtion för klimatets skull. Bland kvinnor är siffran så hög som och en betydande andel har redan minskat sin konsumtion. Riksdag och regering har en helt avgörande roll för att underlätta för svenskarna att fortsätta att minska sin klimatpåverkan genom ett klimatsmart ätande. Den svenska köttkonsumtionen ökade med 19902005. Denna kraftiga konsumtionsökning medförde ökade växthusgasutsläpp på koldioxidekvivalenter, men detta syns inte i svensk utsläppsstatistik p.g.a. att ökningen helt baseras på import av kött. Per person ökade utsläppen också med . Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att minska köttkonsumtion i bör det tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.14Inför kommunalt veto mot fossilutvinning För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft. Det finns varken energi- eller klimatpolitiska skäl till att kommunalt veto är möjligt mot vindkraftsetablering men att kommuners självbestämmande är åsidosatt när det gäller utvinning av fossil gas eller olja. I hade vi länge utvinning av olja ur skiffer vid i och utvinning ur skiffergas kan på olika håll i landet vara av intresse för exploatörer. vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.15Tydliggör konsumtionens påverkan på klimatet En studie av globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingår alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. Även utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och övriga internationella transporter är medtagna. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med . I den officiella statistiken för uppvisas istället en minskning . anser att detta belyser två viktiga insikter: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan är inte brutet i som regeringen hävdar. För att upprätta rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar måste konsumtionsbaserad bokföring bli central. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom . bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. började att utarbeta en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Konsumtionsperspektivet på den svenska klimatpåverkan i detta arbete bör få en central betydelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.16Fri programvara för bättre klimat Användningen av fri programvara och öppna standarder skulle kunna betyda mycket för omställningen till ett hållbart samhälle. Bland annat kan den typiska användningstiden för hårdvara bli längre, vilket skulle bidra till att minska problemet med elektronikskrot. Framförallt har det stor betydelse för takten i utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken och möjligheterna att använda den fritt världen över. Precis som med forskning utvecklas programvara vanligtvis betydligt effektivare i fria och transparenta samarbetsformer. Programvara som tagits fram med skattemedel ska som grundregel alltid släppas fri. Vi vill att staten aktivt ska stödja fria programvaruprojekt som har särskild betydelse för klimatomställningen. Det är viktigt att så mycket som möjligt av den miljörelaterade programvaran kan användas fritt, i och i världen. Vi vill också utreda vilka slutsatser kan dra av föregångsexempel, som t.ex. , som beslutat och genomfört en bred övergång till fri programvara och öppna standarder i det offentliga. Se även vår motion 2012/13:N205 Fri programvara. 6.17Könsuppdelad statistik och analyser om klimatpåverkan