ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N384 · 2012-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Avvikelse från regeringen (S) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygd Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygd Avstånden till närmaste butik eller serviceställe ökar på många håll i , bland annat på grund av att drivmedelsstationerna blir färre. På många orter försvinner nödvändig infrastruktur. Det är ett hot mot inte minst de små företagens möjligheter att sin vardag och utvecklas. Vi föreslår ett särskilt stöd om för att trygga tillgängligheten till viss grundläggande kommersiell service i gles- och landsbygd.
mot · H002N395 · 2012-10-05 00:00:00 — Statistik om offentliga upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att löpande upprätta statistik om offentliga upphandlingar. I 2012:3 Siffror och fakta om offentlig upphandling skriver generaldirektör bland annat följande i förordet: och många andra har påpekat att statistiken om offentliga upphandlingar inte haft tillräcklig kvalitet för att den ska kunna användas för analyser eller för att följa hur upphandlingen utvecklas. Särskilt olyckligt är det att det saknats underlag för att bedöma om upphandlingarna är effektiva och leder till konkurrens. I samma rapport uppskattas att svenska myndigheter upphandlar varor och tjänster för 500600 miljarder , vilket är en betydande del av svensk ekonomi. ser det som alarmerande att statistiken är bristfällig, speciellt då syftet med LoU är att förbättra konkurrens vid offentliga upphandlingar något som inte går att bedöma med nuvarande statistiska underlag. har tillsatt en utredning med namnet dit har lämnat förslag på hur framtida upphandlingsstatistik bör upprättas, samt metod för detta ändamål. Bland annat föreslås det att statistik hämtas ur annonsdatabaser, som (f.d. Allego). skall lämna sitt slutbetänkande (vilket blir då 1/12 är ). Då regeringen tillsatt en utredning samt att uppmärksammat utredningen om den bristfälliga statistiken ser med tillförsikt på slutbetänkande. Dock menar vi att i en rapport1 lämnat tillräckligt underlag för att besluta om att sådan förbättrad statistik skall upprättas. Vi menar även att genom sina rapporter visat att verket är väl lämpat för ett sådant uppdrag där löpande upphandlingsstatistik skall upprättas. Då en fullgod statistik över offentliga upphandlingar är av särskilt intresse både för beslutsfattare och för allmänhet, föreslår vi att skall anföra för regeringen som sin mening att får i uppdrag att löpande sammanställa statistik över offentliga upphandlingar enligt det förslag till metodik som lämnat till . Bättre statistik om offentliga upphandlingar, 2011:5.
mot · H002N397 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en större satsning på kärnkraft. av elektricitet produceras genom kärnkraft, de svenska reaktorerna har varit i bruk i mer än 10 000 driftår och har visat sig vara mycket driftsäkra. En miljömässig fördel med kärnkraftverk är ett, till låg kostnad, reducerat utsläpp av koldioxid, främst genom minskad användning av kol. Kärnkraft är praktiskt taget fri från försurande och klimatpåverkande utsläpp. Kärnkraften är ren, den ger mycket energi och är en billig och säker energikälla som inte dör ut för att det slutar blåsa eller för att solen går ner. Kärnkraften behöver inte heller kompletteras med reglerkraft likt nyckfulla väderberoende energikällor. Behovet av el ökar stadigt, och det är viktigt för både privatpersoner och industrin att har en långsiktig plan och en hållbar energipolitik. Det är statens ansvar att se till att vi nyttjar de källor vi har till fullo, men detta har inte gjorts internationellt ligger långt nere på listan för driftstillgänglighet. Ny forskning gör att kärnkraftssäkerheten ständigt förbättras. Men kärnkraftsforskning är kostsam och det ligger därmed i statens intresse att investera mer i kärnkraften. Med ny teknik, fortlöpande uppdateringar kring säkerheten, och det långsiktiga behovet av hållbar energi, kan endast vinna på en utökad satsning. Staten bör alltså satsa mer på kärnkraften, såväl forskning som utbyggnad. En ökad elproduktion från kärnkraft innebär en minskad elproduktion med miljöskadlig påverkan. Att byta ut fossila bränslen mot kärnenergi är den kanske viktigaste lösningen för en hållbar framtid. bör även säkra en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten, som är oacceptabelt låg.
mot · H002N398 · 2012-10-03 00:00:00 — Besöksnäringens behov av samordning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksnäringens behov av samordning. Den svenska besöksnäringen har en mycket stor potential att vidareutvecklas och är en viktig del av den svenska tillväxten. Många företag i branschen är små och medelstora företag med begränsade resurser för effektiv marknadsföring utanför region- och nationsgränserna. I är andelen sysselsatta inom besöksnäringen ca 2 000 personer (2010). Länet har goda förutsättningar för turism. är ett viktigt nav för besöksnäringen i , och Alliansens förslag om sänkt restaurangmoms har ökat antalet jobb inom branschen. erbjuder unika friluftsupplevelser och ett stort urval av lokalproducerad mat och dryck. Närheten till gör att många åker ut på kortare utflykter eller väljer att kombinera ett besök till huvudstaden med ett besök i . Besöksnäringen omfattar en mängd olika myndighetsområden som behöver samordnas för att på bästa sätt främja branschens utveckling och tillväxt. Mindre aktörer behöver få hjälp med att marknadsföra sig utanför region- och nationsgränserna. Såväl staten, regionerna, kommunerna, branschen som den ideella sektorn bidrar till besöksnäringens framgång. En översyn av samordningen mellan dessa olika aktörer och mellan aktörer över länsgränserna bör genomföras för att ytterligare stärka den södermanländska besöksnäringen och gynna en fortsatt tillväxt.
mot · H002N407 · 2012-10-05 00:00:00 — Rätt att använda bilder såväl i tryckta medier som på internet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stryka bisatsen dock inte i digital form i 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Den digitala miljön sägs utgöra ett större hot mot upphovsmannen än tryckta medier. Detta får inte användas som ett argument mot att tillåta en kritisk granskning av offentliggjorda verk, en granskning som borde ske oavsett vilket medium som kritiken framförs i. All kritisk granskning borde uppmuntras oavsett forum för kritiken. Dessutom borde bildanalyser få innehålla just bilder för att läsaren ska få skaffa sig en egen uppfattning om den kritik som framförs. Det ska inte spela någon roll om publicering sker i tryckta medier eller på internet. Fallet då bloggaren Genusfotografen blev stämd för att kritiskt ha granskat fotografier från Xpress visar på utmaningarna med tillämpningen. Kritisk granskning av bilder är tillåtet i tryckta medier, men inte i digital form, enligt 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (URL). Paragrafen hindrar publicering av bilder i samband med kritisk text, däremot så tillåter tidigare paragraf framställning av kritik när det kommer till att citera offentliggjorda verk i digital form. Både uppdelningen av tryckta medier och digitala och uppdelning av bilder och text är olycklig och bör förändras. Anledningen till lydelsen i 23 § första stycket 2 om att inte kunna återge verk i kritisk text har sitt ursprung i en enligt min mening feltolkning av det så kallade infosocdirektivet, och rådets direktiv /29/EG av , om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. bör därför enligt min mening ändra sin tolkning av direktivet och tillåta återgivning av konstverk i anslutning till kritiska texter även i digital form på precis samma sätt som det tillåts för citat ur offentliga verk. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H002N5 · 2012-10-08 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:9 Program för energieffektivisering och vissa andra frågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att ta fram förslag till ett nytt energieffektiviseringsprogram för hela den svenska industrin. Regeringen har aviserat i proposition 2012/13:9 Program för energieffektivisering och vissa andra frågor att man avslutar programmet för effektiviseringen av industrins elanvändning, PFE. Förslaget har tillkommit med anledning av att EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innebär att det saknas förutsättningar att inleda nya programperioder efter 2012. Vi menar att programmet har varit mycket framgångsrikt för den svenska industrins energieffektivisering och att regeringen har ett ansvar att se över vilka alternativ det finns för att stimulera energieffektivisering för näringslivet. Därför bör regeringen uppdra åt att ta fram förslag till ett nytt energieffektiviseringsprogram för hela den svenska industrin. Detta ska tillkännage för regeringen.
mot · H002N6 · 2012-10-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:9 Program för energieffektivisering och vissa andra frågor avslår regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering (punkt 1.1 i propositionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla ett nytt program för effektivisering som ersättning för PFE. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla ett PFE-liknande effektiviseringsprogram för mindre företag. I propositionen föreslås att lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering ska upphöra att gälla vid utgången av 2012. Lagen är en grundförutsättning för det mycket framgångsrika programmet för energieffektivisering (PFE) som har bedrivits i . Förslaget om att lagen ska upphöra har tillkommit med anledning av regeringens tolkning av EU:s nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, som enligt regeringen innebär att det saknas förutsättningar för att inleda nya programperioder. de gröna anser att PFE är av stor betydelse för effektiviseringar inom industrin. Om programmet läggs ned återstår inget effektiviseringsprogram som både är effektivt och har stöd från industrin. Tyvärr är nedläggningen av PFE en del av ett mönster där regeringen har halverat stödet till effektiviseringsåtgärder och motarbetat förslag om skarpa mål för effektivisering av energianvändningen. De skäl som regeringen anger i propositionen är oklara och svepande. Det finns alltid flera sätt att tolka direktiv och har framgångsrikt fört ett liknande ärende mot EU. menar att bör behålla programmet och pröva ärendet mot EU. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Kommissionen har trots allt högre ambitioner för effektivisering än vad har och det bör finnas utrymme för tolkningar av eller vägar att ändra i lagstiftningen så att programmet kan finnas kvar. En framgång i den strategin kan naturligtvis inte garanteras. Därför anser att regeringen behöver utveckla ett liknande program som bygger på erfarenheterna och framgångsfaktorerna i PFE. Ett sådant förslag bör presenteras omgående så att det inte uppstår något glapp i effektiviseringsarbetet och så att företagen får behålla långsiktiga villkor i sitt miljöarbete. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening. Framgångarna med PFE saknar tyvärr motsvarighet hos de mindre företagen. De program som finns där visar sämre resultat och saknar den popularitet som har präglat PFE, främst för att de har en utformning som inte ger samma incitament som PFE ger. de gröna anser därför att det befintliga PFE bör breddas till att omfatta även mindre företag eller att ett PFE-liknande program för mindre företag bör presenteras som ersättning eller komplement till nuvarande program. Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.
mot · H002N9 · 2012-10-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över stödet för test- och demonstrationsanläggningar kring forskning om förnybar energi. I regeringens proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem anger man riktlinjer för de fortsatta insatserna kring forskning på energiområdet. Statens engagemang i tillämpad energiforskning har varit mycket osäkert och vi välkomnar att man nu ger klara besked för energiforskningen . har lagt fast klimat- och energipolitiken . Två viktiga mål är en fossiloberoende fordonsflotta samt förnybar energi av den totala energianvändningen . Målen förpliktar och behöver därför stärka satsningen på tillämpad industriell grundforskning och innovationer inom energiområdet. Många företag inom miljöteknikbranschen vittnar om att det är svårt att finansiera det sista steget för att förverkliga en idé i full skala. Genom ett statligt investeringsprogram ökar chanserna till att flera viktiga innovationer realiseras som leder till fler företag och jobb. Därför har vi föreslagit i vår budgetmotion1 ett nytt stöd för klimatinnovationer på för där, förutom kommuner, även företag och ideella organisationer eller alla i samarbete kan få stöd för projekt. Huvudinriktningen ska vara effektiva åtgärder för att långsiktigt minska utsläpp av växthusgaser. På så sätt ges svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket kan stimulera framtida svensk export. Energisystemets framtida utformning är en nyckelfråga för ett hållbart och resurseffektivt samhälle. Det finns ett stort behov av satsningar på test- och demonstrationsanläggningar för utprovning av ny teknik kopplad till förnybar energi. Därför vill vi att regeringer ser över detta stöd. Detta ska tillkännage för regeringen. 2012/13:Fi302 Fler jobb för .
mot · H002Sf1 · 2012-10-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:18 Vissa internationella socialavgiftsfrågor avslår regeringens proposition 2012/13:18 Vissa internationella socialavgiftsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vissa internationella socialavgiftsfrågor. I regeringens proposition 2012/13:18 Vissa internationella socialavgiftsfrågor föreslås ett antal förändringar i ansvaret för erläggandet av socialavgifter. Anställda som ingått ett socialavgiftsavtal med sin utländska arbetsgivare föreslås inte längre betala egenavgifter utan i stället fullgöra arbetsgivarens skyldigheter vad avser arbetsgivaravgifter. Förslagen har remissbehandlats och av remissvaren framgår tydligt att de föreslagna förändringarna innebär ett antal principiella avsteg i frågan om arbetstagares ställning på arbetsmarknaden. Svensk arbetsmarknad ska präglas av ordning och reda och ha tydliga regler för hur skyldigheter och rättigheter fördelas mellan löntagare och arbetsgivare. Men den föreslagna förändringen riskerar att skapa ökad otydlighet personer som normalt betraktas som anställda får genom förslagen snarare ta på sig rollen som arbetsgivare. Om arbetstagare till utländska arbetsgivare måste registrera sig själva som arbetsgivare innebär det att de också påtar sig en rad skyldigheter som arbetsgivare enligt lag har att fullfölja, exempelvis avseende arbetsmiljö och rehabilitering. Att skattetekniska uppbördsskäl ska innebära att löntagare får ta på sig arbetsgivares ansvar avseende arbetsmiljö och rehabilitering är inte rimligt. Drivkraften för företagande ska bygga på entreprenörskap och innovation, inte på skattetekniska skäl. Och de arbetsrättsliga konsekvenserna av förslagen har uppenbarligen inte berörts tillräckligt i den beredning som förevarit propositionen. På motsvarande sätt kan också konstateras att förslagen får omfattande effekter för sjömän som är bosatta i men arbetar på utlandsflaggade fartyg. Omkring tusen sjömän skulle påverkas av den föreslagna förändringen, och remissvaren från sjöarbetsmarknadens parter talar sitt tydliga språk: Skulle de föreslagna lagändringarna genomföras finns det som ovan anförts inte förutsättningar att fortsätta bedriva sjöfart under internationaliseringsavtalet och arbetsplatserna kommer med stor sannolikhet att gå förlorade för . Parterna visar också på alternativ reglering för att tillgodose det sociala skyddet enligt sjöarbetskonventionen och föreslår bl.a. en förändring i 3 kap. 12 § inkomstskattelagen. Det finns enligt vår uppfattning tillräckligt många invändningar mot den föreslagna lagändringen för att nu ska besluta i frågan. Den föreslagna lagändringen får arbetsrättsliga konsekvenser som är svåra att överblicka och riskerar dessutom att leda till omfattande konsekvenser för svensk sjöfart. Därför föreslår vi Socialdemokrater att propositionen avslås och att regeringen återkommer med förslag som tydligt beaktar de arbetsrättsliga konsekvenserna av förändrad reglering inom området. Shadiye Heydari (S)
mot · H002Sf224 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lämpligt sammanhang utreda möjligheten att skapa ett nytt statligt förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. I har vi drygt 220 000 barn som lever med en förälder som får underhållsstöd från . Detta kallades tidigare bidragsförskott och var från början ett sätt för staten att hjälpa ensamstående i de fall då den bidragsskyldige föräldern inte fullgjorde sin underhållsskyldighet eller av godtagbara skäl inte kunde betala hela det belopp som barnen egentligen hade rätt till. utbetalade totalt 3,5 miljarder i underhållsstöd. Av detta återbetalade de underhållsskyldiga knappt hälften. Underhållsstödet fastställdes till per barn och månad. höjdes beloppet till dagens . Regeringen har av anförda skäl inte velat indexera underhållsstödet. Men om detta gjorts genom att koppla det till prisbasbeloppet skulle beloppet uppgått till (enligt beräkningar från ). Detta underhållsstöd har utan att detta alls var avsett kommit att bli en norm för underhållsbidragets storlek. Nuvarande belopp om och barn är i många fall alldeles för lågt i förhållande till kostnaderna för barnet och den bidragsskyldiges inkomster. Att det blivit så kan nog i de flesta fall förklaras med att den underhållsberättigade föräldern som regel måste gå till domstol för att få fastställt ett högre underhållsbidrag. Detta varken kan eller vill föräldern göra, ofta motiverat av att det för barnets skull behövs en bra relation mellan föräldrarna och då är en tvist i domstol mycket negativ. har i en rapport Särlevande föräldrar och deras barns boende och underhåll konstaterat att mer än vart tionde barn inte får det underhåll som de har rätt till enligt . Även har påtalat att nuvarande system för fastställande av underhållsstöd och underhållsskyldigheten har stora problem och brister. I betänkandet Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull (SOU 2011:51) påtalar utredningen att förändringar av dessa system för underhållsstöd och underhållsbidrag måste förändras. Förlorarna är barnen. Regeringen bör följa förslaget från utredningen och i särskild ordning utreda utformningen av ett nytt statligt förskottsbidrag som i stället baseras på föräldrarnas civilrättsliga överenskommelser om underhållsbidrag.
mot · H002Sf226 · 2012-10-02 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning för barn mellan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra möjligheterna till uttag av tillfällig föräldrapenning för föräldrar med barn i åldern . infördes möjligheten till vård av barn med allvarlig sjukdom, som i princip skall vara livshotande, och innebär obegränsat antal dagar för föräldrarna att vara hemma med sitt sjuka barn/ungdom. Reglerna gäller från 0 till och innebär en klar förbättring jämfört med tidigare. Den tillfälliga föräldrapenningen vid vård av barn kan tas ut upp tills barnet fyllt , i . Detta innebär alltså att ungdomar mellan som juridiskt sett är barn, vid sjukdom inte kan ha föräldrarna hos sig på sjukhus eller med vid sjukvårdsbesök med ersättning från trots att föräldrarna är ansvariga för sitt icke-myndiga barn. Föräldrarna löser detta i regel genom att ta semester. Men om man har ett kroniskt sjukt barn med diabetes, SLE, reumatism eller liknande krävs många sjukvårdsbesök och längre vistelser på sjukhus. Föräldrars möjligheter att stödja sina barn tid begränsas allvarligt av nu gällande regler. Möjligheten att inkludera uttag av tillfällig föräldrapenning för föräldrar med barn bör utredas.
mot · H002Sf230 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra förrehabilitering på folkhögskolor till en etablerad del av de rehabiliteringsprogram som finns . För människor som varit sjukskrivna eller av andra anledningar står mycket långt ifrån arbetsmarknaden syns behovet av ett försteg in i rehabiliteringen. I detta tidiga skede av rehabiliteringen ska individens styrkor stå i centrum för rehabiliteringen för att på så vis ge förutsättningar för att lyckas väl i den mer arbetsinriktade rehabiliteringen. Förrehabilitering är ett projekt som bedrivits av ett tiotal folkhögskolor i som syftar till att utveckla förrehabiliteringen utifrån de metoder som används vid folkhögskolorna för att ge långtidssjukskrivna och individer som står mycket långt ifrån arbetsmarknaden en chans till att bli självförsörjande. Syftet med projektet har varit att utveckla metoder för hur folkhögskolan kan skapa aktiviteter som fungerar som förrehabilitering, där komponenter som jämställdhet, etnicitet och funktionshinder särskilt beaktas i dessa aktiviteter. Tanken med detta är att alla deltagare ska få lika möjligheter att komma till den mer arbetsinriktade rehabiliteringen. Ett ytterligare syfte är att förbättra samverkan mellan , Arbetsförmedlingen och folkhögskolan för att på så vis vidareutveckla formerna för förrehabiliteringen. En utvärdering av projektet har gjorts av professor och professor och i rapporten som presenterades redovisar de utredningens resultat. Projektet har visat sig lyckat. En majoritet av deltagarna anser att förrehabiliteringen fyllt en viktig funktion för dem och uppmanar till att fortsätta med verksamheten. Det moment i projektet som generellt uppfattats som viktigast för deltagarna var bland annat mötet med nya människor och därigenom skapandet av nya vänskapsrelationer. Det var också viktigt att få känna att man kunde fungera inom ramen för en strukturerad organisation. En viktig utgångspunkt i projektet har varit att se individen som en resurs. Dessa personer är ofta mycket sköra när de träder in i projektet, men det har visat sig att när individen känner sig respekterad trots brister och dåligt självförtroende så växer denne snabbt till en resurs att satsa på. Folkhögskolor jobbar med skapande verksamhet och samhällsorientering. Fördelen med att lägga förrehabiliteringen på folkhögskolorna istället för på myndighetsnivå är att personalen kan ta sig mer friheter i utvecklandet av metoder. De är också vana vid att stötta individer med vissa svårigheter. Att folkhögskolor ofta ligger i fina och tilltalande miljöer har också betydelse för bemötandet av dessa personer. Det finns också möjlighet att efter förrehabiliteringen läsa t.ex. en allmän linje, vilket är ännu ett gott skäl för att just folkhögskolan ska vara utförare. Genom förbättrad samverkan med och Arbetsförmedlingen kan folkhögskolan också komplettera för de svagheter som finns inom byråkratin.