mot · H002So487 · 2012-10-03 00:00:00 — Erfarenheterna från de kommuner som haft det är att det är ganska få som väljer detta alternativ. Därför är det lika viktigt att anhöriga alltid ska känna sig välkomna att besöka och om de vill delta i omsorgen om sina närstående. 8En bättre och rättssäker demensvård Demens är en av våra stora folksjukdomar. lever 140 000 kvinnor och män i med demens. När antalet äldre ökar kommer antalet demenssjuka att öka. Demens kallas ofta för de anhörigas sjukdom. Den demenssjukes minnesförluster, ångest och oro tär på närstående och den demenssjuke blir alltmer beroende av sina närmaste. Alla med demenssymptom ska ha rätt till utredning, diagnos och behandling. De ska när det behövs få en god vård och omsorg på demensenheter av personal med kunskap om deras sjukdom. Personalen både i och på särskilda boenden för demenssjuka ska få kontinuerlig fortbildning och handledning. 8.1Mer personal i demensvården SVT:s satte ljuset på den allt för låga bemanningen på demensboenden i . När gjorde sin nattliga inspektion på 94 slumpvis utvalda demensboenden hade majoriteten av dem inte tillräckligt med personal för att bedriva en säker vård. Vid sex av tio särskilda boenden med demensinriktning blir de äldre lämnade ensamma och inlåsta . Bemanningen är vid flertalet boenden inte tillräcklig . Inlåsning och tvångsåtgärder används utan lagstöd. Stiftelsen i har gjort en utredning om bemanningen på demensboenden i utifrån de kvalitetskrav kommunen har. Utredningen visar att det går att ta fram riktlinjer för bemanning. har också bifallit motion om att ska ta fram riktlinjer för bemanning. publicerade nya regler för bemanning för äldreboenden där det bor demenssjuka. De ska träda i kraft . kommer noga att följa vad som händer utifrån beslut. Vi är också mycket väl medvetna om behovet av ökade resurser till kommunernas äldreomsorg och har därför avsatt särskilda pengar för satsningar på mer personal. I den budgetmotion som läggs i satsar vi 2013, 2014 och 2015 för detta ändamål. I denna satsning ska mer personal på demensboenden prioriteras. Med tillräcklig kunskap och personaltäthet kan mycket oro och ångest hos den sjuka tas om hand utan övermedicinering. Det är positivt att det nu finns ett nationellt Svenskt demenscentrum som kan bidra med forskningsöverblick, spridande av goda exempel och ökad kunskap inom området. Verksamheten har utvärderats och föreslår att den bör permanentas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För gruppen yngre demenssjuka och deras närstående saknas ofta anhörigstöd, dagverksamheter och boenden anpassade till deras behov. Att bli demenssjuk är en speciell och svår problematik. Kunskapen om yngre dementas situation är bristfällig. bör därför få i uppdrag att i samarbete med Svenskt demenscentrum kartlägga unga demenssjukas situation och behov. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.2Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka finns inget stöd i lagen för att se till att demenssjuka med allvarlig kognitiv störning får rätt vård när de är kapabla att fatta egna beslut. Dessa personer har inte ens lagskydd i situationer där sjukdomen gör att de riskerar både sin egen och andras hälsa och säkerhet. Anhöriga kan inte överklaga metoder som är kränkande eller skadliga och personalen har inget stöd i sitt arbete i vad de får och inte får göra. Frågan är inte ny. En utredning presenterades 2006 och bereds fortfarande på . har motionerat om rättssäkerhet för demenssjuka. Vi är mycket tydliga när det gäller att låg personalbemanning inte får vara en orsak till att begränsa demenssjuka människors autonomi fysiskt eller på andra sätt. Därför har vi i budgeten öronmärkt resurser till ökad bemanning i främst demensvården. Demenssjuka personer är en mycket utsatt grupp och självklart kan inte detta område lämnas oreglerat. välkomnar därför att regeringen nu äntligen är på väg att lägga ett förslag och kommer att återkomma med synpunkter när vi vet innehållet. 9Valfrihet i vardagen på boenden Självklart ska äldre kvinnor och män kunna påverka sin vardag och insatserna anpassas efter deras behov och önskemål. Rutiner ska inte få styra när man ska gå upp eller lägga sig, när man ska få duscha eller äta mat. Det gynnar inte den enskilde brukarens livskvalitet och hälsa. Så långt som möjligt ska kvinnor och män som bor på äldreboendet kunna fortsätta att leva utifrån sina önskemål och vanor. Att kunna vistas utomhus och känna årstidernas växlingar ska vara en lika självklar rättighet som ett meningsfullt innehåll i vardagen. Anhöriga ska alltid vara välkomna på besök och när de vill delta i omsorgen. För att kunna uppnå dessa mål om verklig valfrihet krävs tillräckligt med personal och närvarande chefer och aktivt utvecklingsarbete. Men detta saknas på många håll. satsar därför i årets budget på verklig valfrihet i äldreomsorgen genom då den äldre med personalens hjälp kan göra det han eller hon själv önskar. Allt fler äldre kvinnor och män med mycket stora vård- och omsorgsbehov bor kvar i sitt ordinarie boende med hjälp av hemtjänst. Antalet personer som beviljats mer än 25 timmars hemtjänst ökade med 5 900 personer mellan då de var 58 200 personer. När allt fler sköra äldre med mycket omfattande omvårdnads- och omsorgsbehov bor kvar i sitt hem ställer det stora krav på en väl fungerande hemtjänst med utbildad personal och god personkontinuitet. personal gör så gott de kan efter de förutsättningar de har och ofta lite till. är utbildningsnivån lägre än på äldreboendena men det redovisas tyvärr inga siffror gällande i lägesrapporter. Personalen berättar om stressiga scheman och tvingas de ta tid från de äldres biståndsbedömda tid till gångtider och administrativa arbetsuppgifter. Många kommuner beviljar inte insatser utan undersköterskan ska gå när han eller hon är klar och har gjort det som biståndsbeslutet anger. Det minskar de äldres delaktighet och inflytande. När budgeten är trängd förekommer det att biståndsbedömningar omprövas utifrån budget och inte utifrån förändrade behov. Biståndsbedömarna kläms mellan att följa lagstiftningen och krav uppifrån på att hålla budgeten. Kontinuiteten brister på många håll och då brister både kvalitet och möjligheter till inflytande. Det är dags att kvalitetssäkra också och se till att äldre kvinnor och män som har hemtjänst får de insatser och den tid de beviljats med god personkontinuitet. Mot bakgrund av att allt fler äldre kvinnor och män med mycket stora vård- och omsorgsbehov bor kvar i sitt ordinarie boende med insatser från bör ges i uppdrag att se över hur vård och omsorg i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras så att den äldre får en god vård och omsorg med hög personkontinuitet och den tid och de insatser som beviljats. Detta bör ge regeringen till känna. 10.1Det ska vara billigt att få hemtjänst konstaterar i sin lägesrapport att äldre personer med goda inkomster i ökad utsträckning köper tjänster på den privata marknaden med skatteavdrag medan äldre med små inkomster ibland avstår från hemtjänst därför att de tycker att avgiften är alltför hög. I denna grupp är det också vanligare med hjälp av anhöriga. föreslår därför ett tak på max för hemtjänst. Vi gör det också mot bakgrund av att timavgifterna varierar stort i kommunerna. tittade på hemtjänsttaxorna som grävde i frågan. Skillnaden mellan lägsta och högsta taxan var så stor som . Många kommuner ligger . När ett antal kommuner började ta ut oskäligt höga avgifter beslutade om en maxtaxa på månadsavgiften för hemtjänst. Den ligger på . Detta är självklart till hjälp för många äldre som har behov av många hemtjänsttimmar. Det finns också ett skydd för äldre med låga inkomster som säger att man måste ha kvar efter att skatt, bostadskostnader och hemtjänstavgift är betalda (det s.k. förbehållsbeloppet). Kommunerna väljer i övrigt själva hur de vill bygga upp sina avgiftssystem, men de flesta använder sig av ett system med timtaxa för dem som inte når upp till maxtaxan. Efter maxtaxans införande har många kommuner börjat höja sina timavgifter. Det finns inget annat tak för timavgiften, eller någon lägsta avgift, än att det inte får överstiga självkostnadspriset. Höga timavgifter är självklart styrande. De minskar efterfrågan på mindre insatser. Men för den enskilde kan även ha stor betydelse. Genom att komma in tidigt med stöd kan mer omfattande service- och omsorgsinsatser skjutas upp. När kommunerna sätter sin timtaxa högre än kostnaden för avdragsgilla hushållsnära tjänster () så försvinner insatser till äldre från en rättighetslagstiftning som socialtjänstlagen till privata servicetjänster. Kommunens kostnader för hemtjänst minskar och tas i stället över av staten genom subventioneringen av hushållsnära tjänster. De äldre med så låga inkomster att förbehållsbeloppet gäller blir kvar i den kommunala medan de med högre inkomster försvinner därifrån. Det ska vara en låg timavgift på hemtjänst. Ett tak på hemtjänstavgifter på bör därför införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Avgifter styr och gör verksamheter mer eller mindre tillgängliga. Det är nu maxtaxan och förbehållsbeloppet infördes. Flera kommuner har höjt timavgifterna, andra tar bra betalt för maten och i andra fall har hyrorna blivit mycket höga. bör få i uppdrag att kartlägga och analysera konsekvenserna av de avgifter och hyror som finns i äldreomsorgen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2Gör det lättare att få hemtjänst Många äldre tycker att de inte ska behöva redogöra för sin vardag därför att de behöver hjälp med att städa eller handla. Det är också onödigt att göra en utförlig utredning i de fallen. Flera kommuner har infört en förenklad biståndsbedömning t.ex. för dem som är . Då behövs enbart en anmälan om hjälp så beviljas det med ett visst antal timmar . Det är då viktigt att det är hemtjänsttaxan som gäller så att även äldre med låga inkomster kan efterfråga hjälpen. I vår statsbudget har vi avsatt i stimulanspengar för detta. Tillsammans med ett avgiftstak på blir detta jämlikt och solidariskt till skillnad från RUT-avdraget, som vi vill avskaffa då vi anser att skattepengarna används fördelningspolitiskt fel. 10.3Inflytande och flexibilitet i har i många avseenden varit, och är, alltför mycket styrd av strikta biståndsbedömningar och rutiner. Alltför många äldre har fått svaret: Det har du inget beslut på så det gör jag inte. Vi vill i stället flytta makten över vad som ska göras till den äldre själv och undersköterskan. Den första frågan när undersköterskan kommer ska vara: Vad vill du ha hjälp med ? Självklart kan det variera beroende på hur personen mår, orkar den dagen och på vad som känns viktigast. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare, utan om att äldre kvinnor och män ska ha stort inflytande över vad de får hjälp med, hur hjälpen utförs och när det görs. Flera kommuner arbetar med äldres inflytande på detta sätt, t.ex. och . I har den äldre själv stor påverkan på vad som ska göras inom den biståndsbedömda tiden. En reform som innebär verklig valfrihet är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet ökar genom att makten över innehåll förskjuts till mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. En förutsättning för verklig valfrihet är självklart att den äldre också är delaktig i biståndsbedömningen och är med och gör genomförandeplanen. Lika självklart är att inflytande kräver att det finns tillräckliga resurser för t.ex. promenader och sociala aktiviteter och att personalen inte är stressad och har för lite tid. I Kommuner och Landstings (SKL) och jämförelser 2010 Vård och omsorg om äldre, är det just sociala aktiviteter och samvaro som de med hemtjänst är minst nöjda med. var nöjda och mindre nöjda med möjligheten att komma ut när de ville. I vår budget satsar vi på mer personal, kompetensutveckling med stöd till utbildningsvikariat och väljer att i stället för stimulansbidrag till värdighetsgarantier satsa motsvarande resurser på stimulansbidrag för att öka äldres inflytande över de insatser de har från och över sin vardag på äldreboendet. 10.4Bra hemtjänst kräver kontinuitet Det är i mötet mellan den äldre kvinnan eller mannen och undersköterskan som goda äldreomsorgen blir till. Då är det direkt förödande när en ström av olika människor passerar genom den äldres hem. Saker ramlar mellan stolarna. Rehabiliterande arbetssätt försvinner när man gör saker åt i stället för med den äldre. Tryggheten i att möta människor man känner och som vet hur man vill ha det försvinner. Varför blir det så här? Argumenten brukar vara ekonomiska, eller att man felaktigt använder olika system för bemanning eller att det är bra om alla känner alla. Men för de äldre själva är det en viktig fråga att inte ha hjälp av fler än nödvändigt. I påpekas att en av anledningarna till att äldre väljer bort är bristen på kontinuitet. I en undersökning 20082010 mätte 57 kommuner personalkontinuiteten för brukare med två eller per dag mellan och 22. Dessa hemtjänstmottagare mötte i genomsnitt 13 olika vårdbiträden och undersköterskor som gav dem vård och omsorg. Men resultatet mellan kommunerna skilde sig åt; från 7 i kommunen med bäst kontinuitet till 19 olika vårdbiträden och undersköterskor i den med sämst. Men anledning av detta bör regeringen ge i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommunerna kan arbeta för att öka kontinuiteten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Satsa på förebyggande insatser En väldigt liten del av äldreomsorgens budget, , går till förebyggande insatser. Det är ett område som det bör satsas mer på. Fixartjänster som hjälper äldre med praktiska göromål som byte av trasiga lampor, gardiner, att flytta tunga saker, ta ner högt belägna föremål osv., förebygger fallolyckor och kan göra säkerhetsronder i hemmet. De tjänsterna ska självfallet vara gratis. Regelbundna förebyggande hembesök i team från hemtjänst och primärvård upptäcker medicinska och sociala behov och informerar om vad som finns i kommunen. De kan också nå människor som inte själva kontaktar . Mötesplatser för gemenskap, kulturupplevelser, satsningar på kost och motion riktade till äldre kvinnor och män ger ökad livskvalitet. 12Ett äldreomsorgslyft med kompetenssatsning och utbildningsvikariat saknar av dem som arbetar på äldreboenden rätt gymnasieutbildning, omvårdnadsprogrammet, och i är siffran ännu högre. vill att äldreomsorgens personal ska vara utbildad och är för kompetenskrav i äldreomsorgen. Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda i äldreomsorgen. Vi vill göra en långsiktig 10-årig kompetenssatsning med . Vi har därtill ett eget omsorgslyft för funktionshinderområdet på . Till skillnad från regeringen vill vi se till att kommunerna har råd att utbilda sin personal. vill vi satsa på 3 000 utbildningsvikariat och åren därefter på 5 000 vikariat . Utbildningsplatserna för anställda som behöver grund- eller vidareutbildning blir ungefär dubbelt så många. Vikariaten subventioneras genom ett särskilt anställningsstöd och riktar sig i första hand till arbetslösa med omvårdnadsutbildning, som på så sätt får möjlighet att etablera sig i yrket. Vi ger kommunerna de ekonomiska möjligheterna att ta in ersättare på utbildningsvikariat i en verksamhet som redan är hårt pressad. Det finns ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering och palliativ vård osv. Det beror inte minst på att tiden äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och läkemedel. På det sättet underlättas också en generationsväxling i äldreomsorgen. 13Maten ska vara god och måltiden en glädjestund Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för att må bra. När man blir äldre och kanske har förlorat sin livskamrat är det lätt att slarva med maten. I många kommuner slutade att laga mat i hemmen, i stället levereras färdiglagad mat i matlåda. sker det från ett storkök i kommunen men ofta upphandlat av ett företag och transporterat tvärs över . I de öppna jämförelser som har gjorts är maten en av de saker de äldre är minst nöjda med. I jämförelser 2011 Vård och omsorg om äldre, framkommer att missnöjet med maten har ökat jämfört med året innan. Maten har med all rätt debatterats mycket. matuppror har dragits igång. I stället för transporter tvärs över landet, matlådor som enda alternativ och halvfabrikat och pulversåser, vill vi ha en god näringsriktig mat lagad från grunden på ekologiska och närproducerade råvaror. Att det går visar bl.a. de goda exemplen från Tre Stiftelser i och Lyckåsa demenscentrum utanför . Där lagar de maten från grunden, gör egna såser, bakar det mesta brödet själva och arbetar med säsongens råvaror. Vi anser att åter ska laga mat i hemmet när det önskas. Självklart är det viktigt med kunskaper om kost och nutrition, om specialkost vid olika sjukdomar. Dietister och kostkonsulenter behövs i äldreomsorgen. Lika viktigt är det med möjligheter att äta tillsammans i matlag eller på serveringar på äldreboenden. Måltiden ska vara en lugn trevlig stund med god mat och möjlighet till samtal. satsar därför på ett matlyft i äldreomsorgen. 14Moderna, tillgängliga lägenheter för äldre Hur vi bor påverkar våra möjligheter att leva ett bra, tryggt och självständigt liv också när vi blir äldre och får olika funktionsnedsättningar. Många äldre kvinnor och män vill bo kvar i sin bostad och i det område de känner sig hemma i. Andra vill vid förändringar i livet kunna byta från villan till hyreslägenhet eller från bostaden utan hiss till en modern tillgänglig bostad nära service och kommunikationer. Åter andra är intresserade av någon form av gemenskapsboende. Kort sagt måste det finnas många olika boendealternativ för äldre kvinnor och män. I många kommuner har medelålders och äldre personer som önskar en annan bostad svårt att hitta en ny bostad. Detta framkommer bl.a. i bostadsmarknadsenkät . Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer har. Särskild brist är det på mindre hyresrätter. Bostadsbristen är på många håll, inte minst i storstäderna, akut. För att stimulera ökad nyproduktion vill vi införa ett verkningsfullt statligt investeringsstöd för miljövänliga hyresrätter till överkomliga och förhandlade hyror. Vi vänder oss också emot den omfattande ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter i framför allt som minskat mångfalden i boendet. Den borgerliga marknadsanpassade bostadspolitiken slår hårt mot de äldre som inte har råd att köpa dyra bostadsrätter men behöver en modern, tillgänglig lägenhet. Inte minst gäller det de sämst ställda pensionärerna, där de flesta är kvinnor. Deras valmöjligheter när det gäller att få ett bra boende minskar drastiskt. satsar också på att totalrenovera flerfamiljshus, både bostadsrätter och hyresrätter. Detta är åtgärder som skulle förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet. Vi avsätter dessutom för att öka tillgängligheten. Vi har också avsatt till ett bidrag för installation av hissar i flerfamiljshus. Dessa krav utvecklas i vår särskilda motion En social och ekologisk bostadspolitik för alla (2012/13:C400). 14.1Trygghetsboenden där folk har råd att bo Trygghetsboenden är en ny form av boende för äldre , utan biståndsbedömning. De ska erbjuda gemensamma måltider och aktiviteter tillsammans med andra boende. De äldre bor i egen lägenhet, men ska lätt kunna komma i kontakt med personal vid behov. Det fanns stora förhoppningar om att detta skulle bli ett bra boende för äldre kvinnor och män som inte behövde en plats på vård- och omsorgsboende men ville bo tryggare med möjlighet till gemenskap. Regeringens utformning med ett investeringsstöd som i stor utsträckning gått till bostadsrätter gör att trygghetsbostäder inte kan efterfrågas av äldre med låga inkomster. Även när trygghetsboende byggs i form av hyresrätter blir hyrorna så höga att de kräver en god ekonomi. Ännu värre blir det om kostnaden för gemensamhetslokaler och personal också läggs på den boende. Regeringens utformning av trygghetsbostäder ökar klasskillnaderna bland äldre kvinnor och män. Det måste göras möjligt för pensionärer med lägre inkomster att efterfråga lägenheter i trygghetsboende. Investeringsstödet bör därför göras om så att det enbart går till hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är bråttom med att utvärdera hur investeringsstödet fungerar. Hur mycket går till bostadsrätter? Hur dyrt är det att köpa dem? Vilka grupper av äldre är det som flyttar in? Hur har hyresnivåerna på hyresrätterna blivit och vilka bor i dem? Självfallet ska utvärderingen ha med både att köns- och socioekonomiskt perspektiv. eller annan lämplig instans bör få i uppdrag att utvärdera investeringsstödet till trygghetsboende enligt ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 15Minska den psykiska ohälsan hos äldre Många äldre brottas med oro, ängslan, ångest och sömnproblem. En fjärdedel av alla självmord begås av personer och risken att drabbas av depression är fyra gånger så hög som för andra vuxna. Det finns en föreställning om att åldrandet i sig är en period av livet där ledsamhet och livströtthet är naturligt. Kanske är det därför synen på äldres behov av insatser för psykisk ohälsa inte tagit särskilt stor plats i diskussionen om utvecklingen av en god äldrevård och äldreomsorg. Kunskap om och metoder att arbeta mot äldres psykiska ohälsa behöver spridas bättre inom alla personalkategorier som arbetar med äldre. Sjukvården och äldreomsorgen behöver hitta samverkansformer på detta område. Äldre med psykisk ohälsa har ofta sammansatta och komplexa behov som kräver både somatiska och psykiatriska insatser. Det saknas inte forskning om äldres psykiska hälsa och inte heller om vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsa inom gruppen. Denna kunskap är däremot inte tillräckligt spridd. 16En äldreomsorg för alla Äldreomsorgen ska självklart välkomna alla äldre. För att man ska kunna göra det måste man inse att äldre inte är en homogen grupp. Precis som när det gäller alla andra så kan man ha annat etniskt ursprung och modersmål än det svenska och/eller vara hbt-person. Det finns de som fått funktionsnedsättningar och de som haft dem länge eller hela livet. För att möta alla med värdighet behövs kunskap och ibland organisatoriska förändringar. 16.1Stärk möjligheten att få äldreomsorg på det egna modersmålet Äldre personer med utländsk bakgrund får generellt sett mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Studier tyder på att bristande information om äldreomsorgen, olika synsätt på åldrandet och brist på alternativ med ett gemensamt språk och en kulturellt anpassad miljö är orsaker till att de kommunala tjänsterna utnyttjas i lägre grad. Många kommuner brister i att erbjuda en äldreomsorg anpassad till äldre med utländsk bakgrund. I stället förlitar de sig på kvinnors obetalda omsorgsarbete eller på anhöriganställningar. Invandrade äldres omsorgsbehov har i större utsträckning än äldre svenskars lösts genom s.k. anhöriganställning eller med anhörigbidrag. Över 70 kommuner har uppgivit att de anställt anhöriga eller gett anhörigbidrag som en speciell form av verksamhet för äldre med utländsk bakgrund. Boendesegregationen har även en tydlig koppling till kommunernas organisering av äldreomsorgen. Ju fler invånare i en stadsdel som är födda utanför , desto högre andel äldre som är beviljade anhörigbidrag eller har anhöriga anställda som anhörigvårdare. Äldres svårigheter att förstå och tala det svenska språket görs till ett problem som kommunen löser med anhörigvård, betald eller obetald, i stället för att anpassa den offentliga omsorgen efter de äldres behov.