ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N284 · 2012-09-27 00:00:00 — Försäljning av statens aktier i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av statens aktier i . Den svenska staten är delägare i en stor kommersiell aktör inom it- och telekomsektorn: Sonera (), dessutom en väldigt stor delägare med en ägarandel som motsvarar . är femte största teleoperatör. har sitt ursprung från det statliga . omvandlades till ett aktiebolag. börsintroducerades och staten sålde i samband med detta av bolagets aktier till privata investerare. Ansvarig för försäljningen var den socialdemokratiske näringsministern . återkallade det bemyndigande som regeringen hade i syfte att minska det statliga ägandet i . Ett av skälen som angavs av Socialdemokraterna, vid beslutet var osäkerheten kring det accessnät som äger. I betänkandet framgår att majoriteten uppmanar regeringen att återkomma med en redogörelse för olika handlingsalternativ när det gäller att åstadkomma en separering av accessnätet från Telias övriga verksamhet. har verksamhet inte bara i och utan ytterligare ett stort antal länder. , som är delvis statligt ägt, konkurrerar med helt kommersiella aktörer på ett stort antal marknader inom ett stort antal tjänsteområden. Konkurrens är bra, men det bör helst ske på lika villkor. Marknader kommer alltid att regleras av staten, men det innebär inte att det är bra och juste konkurrens att staten agerar på samma marknad genom ett bolag. Konsekvensen blir att vi kan få ett statligt bolag som konkurrerar ut privatägda aktörer på samma marknad. Utöver aspekten att ett statligt bolag agerar på en fungerande marknad så har det vid ett antal tillfällen framkommit uppgifter kring Telias agerande i olika länder som gjorde att bolagets etik ifrågasattes. Ett aktuellt exempel är köpet av en 3G-licens i , där det i skrivande stund pågår en brottsutredning i ärendet. Värt att notera är att , eller någon av bolagets representanter, i skrivande stund, varken är åtalad eller fälld för brott. Jag yrkar på att återigen bemyndigar regeringen att minska det statliga ägandet i Sonera.
mot · H002N286 · 2012-09-28 00:00:00 — Konsekvenser av gruvbrytning i tätort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att enskilda fastighetsägare som lider förmögenhetsskada på grund av närliggande gruvdrift bör omfattas av minerallagens regler för inlösen av fastighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en förändring av minerallagen så att ägarna till bostäder som blir inlösta på grund av gruvdrift ska kunna kompenseras med ett nyproduktionsvärde i det fall marknadsvärdet skulle vara lägre. Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i . De ingrepp som det kan innebära för samhällena och för människorna måste däremot hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för enskilda människor blir så små som möjligt. Den speciella situation som finns när det gäller ersättningsfrågor i tätbebyggda samhällen med närliggande koncessionsområden måste lösas. Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är inte tillfredsställande. Inte heller i de fall när människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. De fastighetsägare som får sin egendom inlöst därför att man ligger inom koncessionsområden kompenseras enligt minerallagen på ett sätt som innebär att man får igen det värde som egendomen skulle ha haft om det inte funnits gruvdrift i området. Däremot tar inte minerallagen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada på så sätt att egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. Minerallagen bör omarbetas så att syftet med att kompensera människor för den skada som gruvbrytningen innebär, också omfattar samtliga drabbade. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av rätten till inlösen och ersättning för uppkommen skada. I /och finns en akut bostadsbrist. Den härrör från det faktum att en stor del av fastighetsbeståndet måste rivas, svårigheter med att fastställa ny säker lokalisering för bostäder och att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre boende i hyresrätt innebär det särskilda problem eftersom deras hyreskostnad riskerar att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och att nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. För att kunna se till att effekterna av gruvdriften på den lokala bostadsmarknaden minimeras så bör det övervägas att inlösen av bostäder även ska ske på sådant sätt att kompensationen grundar sig på nyproduktionskostnaden för en motsvarande bostad som den som blivit inlöst i det fall att det överstiger marknadsvärdet för den gamla bostaden.
mot · H002N287 · 2012-09-26 00:00:00 — Utveckla strategin för turismen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kontinuerligt utveckla strategin för turism. Turism är en näring som växer. ökade turismens totala omsättning till 264 miljarder. Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till 2011, vilket var mer än järn- och stålexporten och mer än dubbelt så mycket som värdet av den svenska personbilsexporten. Turismen har gett 31 500 nya arbeten och 2011 handlade det om 162 300 arbetstillfällen. Regeringen har lyft fram turismen som nya basnäring. I linje med detta har det av staten till hälften ägda företaget tillskjutits extra medel om 150 miljoner för perioden 2012. Regeringen har även genom harmoniseringen av momsreglerna för restaurang- och hotelltjänster skapat förutsättningar för nya arbetstillfällen samt givit i uppdrag att leda en samverkansgrupp för destinationsutveckling. startades även Turistnäringens Utvecklingscenter, där en rad privata och offentliga aktörer samverkar. Detta är välkomna satsningar som kan vidareutvecklas i riktning mot en långsiktig politisk strategi för turismen. Vårt grannland har arbetat fram en turiststrategi, där sådant som kompetensutveckling, IT-mognad, forskning och utveckling lyfts fram som viktiga framgångsfaktorer för turistsektorn arbetet där startade . Näringslivet har arbetat fram en nationell strategi för svensk besöksnäring. Utrymme finns nu för framtida prioriteringar och satsningar för en fortsatt utveckling av turistnäringen, och därför bör regeringen gå vidare och arbeta mot en sammanhållen strategi för turismen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H002N289 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade satsningar för ett bättre företagsklimat. Företagen är det svenska samhällets hjärta. Det är bara genom välmående företag som vi kan bygga ett starkt där alla har ett jobb att gå till och kan känna en social trygghet. Det är därför en självklarhet att fortsätta att arbeta för underlättande och förbättrande av företagens villkor, för att på så sätt skapa fler jobb och minska utanförskapet. Det är oerhört viktigt att gynna och stimulera det som i grunden uppbär vår ekonomi. Det är naivt att tro att entreprenörskap och företag kan planeras eller kommenderas fram. Dock kan man med finans- och utbildningspolitiska styrmedel skapa ett samhälle där det är mer sannolikt att framgångsrika entreprenörer och företag kan få bärkraft. På utbildningsområdet har många goda initiativ tagits av regeringen, men mer kan och bör göras för att ska kunna dra full nytta av den stora potential vi har i form av goda infrastrukturella förutsättningar, god ekonomi och starka handelsförbindelser. Att vara företagare ska inte vara besvärligt och förknippat med byråkratiskt krångel och statiska regelverk. Med ett friare företagsklimat ges landets företag bättre möjligheter att anpassa sina verksamheter och organisationsstrukturer efter vad som passar dem själva eller deras marknad. Den stora majoriteten av största företag grundades för . För att ska kunna utvecklas som nation måste fler och bättre företag startas. Nya företag skapar nya möjligheter och innovationer för framtida konkurrens. Ett viktig led i att skapa ett där egenföretagande snarare är en regel än ett undantag är att låta en entreprenöriell anda genomsyra hela utbildningssystemet. Alliansregeringen har gjort betydande insatser för ett bättre företagsklimat. Fler förenklingar för företagen är genomförda men mer kan göras, bland annat måste kompetensförsörjningen säkras och vidare kan lärlingsutbildningen utvecklas. Att satsa på och underlätta för företagen är att satsa på . Med fler och bättre företag får vi ett levande , där fler människor har ett jobb att gå till . Med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap ger vi landets företagare ökade möjligheter att utvecklas.
mot · H002N291 · 2012-09-27 00:00:00 — Förenklade regler för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklade regler för småföretag. För att skapa fler jobb och få bättre tillväxt är det viktigt att nya företag skapas och att det är enkelt att driva företag i . är ett land med allt för få företag och det uppfattas som svårt och krångligt att vara företagare. Detta måste vi ändra på om vi ska klara framtida sysselsättning och tillväxt. Alliansregeringen har redan gjort förenklingar för mindre företag, som att ta bort revisionsplikten, förbättra 3:12-reglerna och ändra momsredovisningen. budget kommer förbättringar med möjlighet för bättre tillgång till riskkapital med de avdragsmöjligheter som föreslås. Men det finns mer kvar att göra. På många områden gäller i stort sett samma regler för stora företagskoncerner som för mindre företag med enstaka anställda och liten omsättning. Detta gör det svårt och krångligt att driva företag i . 3:12-reglerna uppfattas fortfarande av många företagare som orättfärdiga, då de tar ut ersättning från sitt företag och till stor del beskattas som om vore de löntagare. Företagare har sällan möjlighet att begagna de socialförsäkringsförmåner som kommer anställda till del och inte heller den anställningstrygghet som anställda har. De sociala trygghetssystemen kan ytterligare anpassas till företagares villkor liksom arbetslöshetsersättning. Det pågår förenklingsarbeten inom flera myndigheter, men mer kan göras. När det gäller redovisningar av statistik och insamlande av uppgifter bör man kunna ta bort onödiga uppgifter och effektivisera myndigheters sätt att kräva in dessa uppgifter. Tillsyn bör samordnas och samma regeltillämpning gälla över hela landet. Sjuklöneansvaret är fortfarande en fråga som många företagare känner oro inför. Särskilt dem med få anställda kan drabbas av stora kostnader om man har en anställd med sjukdom och återkommande frånvaro. Dubbla kostnader för både sjuklön och vikarielön kan slå mycket hårt mot mindre företag. Detta gynnar inte heller viljan att anställa, framför allt inte personer med någon form av problem eller sjukdom. Det finns säkert fler områden att förenkla för mindre företag. Därför vore det önskvärt med en översyn av företagandets villkor för att se vad som ytterligare kan göras. Arbetslinjen och företagslinjen bör gå hand i hand. Om varje småföretag anställde en person kunde en stor del av arbetslösheten kapas.
mot · H002N293 · 2012-09-11 00:00:00 — Forskar- och skolreaktor vid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forskar- och skolreaktor vid . Alliansens historiska energiöverenskommelse om att nuvarande svenska kärnkraftsreaktorer skall kunna bytas ut mot nya är mycket glädjande för oss från län, där tillhör de största och mest betydelsefulla arbetsplatserna. Vi ser också en potential i län som ett forskningscentrum för kärnkraftsutveckling. har nya kärnkraftsutbildningar på betydande utbildningscentrum såsom KTH, och snabbt blivit mycket populära. Enligt lärosätenas egna beräkningar kommer 150200 studenter att behöva skickas utomlands för träning på skolreaktorer då R2-0 vid Studsvik är i bruk. Företrädare för , och menar att studentunderlaget är tillräckligt stort för att bygga en skolreaktor för träning och utbildning i . Att förlägga denna skolreaktor vid OKG är logiskt då verket är största samt intresse även finns hos och SKB. Sturemodellen (Svensk tränings- och utbildningsreaktor) skulle möjliggöra pedagogik vid en reaktor som efterliknar de kommersiella kärnkraftsreaktorer som finns i och skulle dels ge studenterna möjlighet att lära känna miljön vid deras största potentiella arbetsgivare, dels användas för fortbildning av kärnkraftsindustrins personal. En världsledande konstruktör av forskningsreaktorer har på uppdrag av bland andra och SKB tagit fram en teknisk beskrivning av Sturemodellen och som visar på dess fördelar i form av potential och pedagogisk styrka. Att placera vid OKG är det mest realistiska alternativet. Med Alliansens historiska energiöverenskommelse går kärnkraften nu en ljus framtid till mötes, och därför anser vi att det är dags att se över möjligheten att bygga en ny forskar- och skolreaktor vid OKG.
mot · H002N297 · 2012-09-24 00:00:00 — Samordnad hjälp vid nyföretagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre samordning av hjälpen från olika organisationer i samband med nyföretagande. I finns många organisationer som kan bistå med hjälp när entreprenörer vill förverkliga sina affärsidéer och starta egna företag. Det finns statliga, kommunala och privata organisationer som alla syftar till att hjälpa människor att starta nya företag. Att det finns så pass många olika typer av organisationer kan dock göra det svåröverskådligt för blivande företagare. Det föreligger även risk för problem när det uppstår konkurrens mellan organisationerna istället för samarbete. I bedriver kommunerna omfattande verksamhet i organisationen , men det finns också ett med ett liknande syfte. Även befintliga företag som vill växa och är i behov av kapital eller rådgivning kan uppleva att det finns många organisationer som uppvaktar dem. Det vore fördelaktigt om det sker en tydlig samordning mellan olika organisationer. Staten borde för egen del renodla uppdragen och rollerna för , Norrlandsfonden samt andra offentliga aktörer. Med ovanstående motivering vore det önskvärt om regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för individen som söker kontakt med det offentliga.
mot · H002N298 · 2012-09-24 00:00:00 — Samordning mellan aktörer för bättre turistnäring tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samordning mellan privata och offentliga aktörer för stärkt turistnäring. Turistnäringen är en av de viktigaste näringarna för , inte minst på landsbygden och i glesbygd. Företagen som är verksamma inom turism är ofta små eller medelstora och de ekonomiska medlen för marknadsföring utanför regionens och nationens gränser är ofta små. Stat, landsting och enskilda kommuner satsar stora resurser, både personellt och ekonomiskt. Det som saknas är dock en organiserad samordning som skulle leda till en mer framgångsrik marknadsföring av som resmål. En satsning på turistnäringen skulle skapa många nya arbetstillfällen som en mer positiv bild av skulle spridas utanför nationens gränser. är ett bra exempel på ett stort evenemang som sker i nära samarbete med näringslivet med målet att bidra till en positiv utveckling för hembygden samt för som helhet. Genom att utnyttja starka och befintliga varumärken kan vi utveckla turistsektorn i . Med anledning av ovanstående motivering bör regeringen se över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare.
mot · H002N299 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften. Vattenkraften spelar en avgörande roll för hela elförsörjning. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del. Det vore önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser kunde stanna i . I får vattenkraftskommunerna intäkter från fastighetsskatt, naturresursskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. En rapport från Energi visar att de kommuner som får störst intäkter från vattenkraften också har störst fria intäkter, det vill säga skatteintäkter och bidrag från kommunala utjämningssystemet, exklusive intäkter från vattenkraft, från skatt och bidrag från kommunala utjämningssystemet. Maxgränsen och minimigränsen för fastighetsskatten på kraftverken har utretts och ändrats . Anledningen till förändringarna var att de gamla reglerna hade negativa effekter på investeringsincitamenten. I budgeten har ökat maxgränsen för fastighetsskatt och 2013. Det kommer att öka kommunernas intäkter med 2012 och cirka 320 miljoner 2013. Enligt ett norskt utskottsbetänkande innebär inte intäkterna från vattenkraften netto så stora extra resurser för varje kommun om man tar hänsyn till det kommunala utjämningssystemet. Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, som ägare till , placera huvudkontoret utanför . Ledningen för statliga borde göra detta på kommersiella grunder utan politiskt styrning. I många avseenden är en plats som är direkt olämplig för ett huvudkontor. Det finns stora möjligheter att rekrytera lojala och kompetenta medarbetare utanför , och det är ett viktigt skäl till att placera verksamheter där. Det förekommer omfattande trafikstörningar och boendepriserna för medarbetarna är väsentligt lägre utanför . Där finns mycket goda kommunikationer med omvärlden och tidsskillnaden från södra delarna av till jämfört med att åka från , , eller med flyg eller från med tåg är marginell. Som ägare av borde staten överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter. Vidare borde delar av vinsterna från vattenkraften kunna användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syfte att utveckla nya energikällor. Man kan även tänka sig att en viss ekonomisk del av varje producerad kilowatt får stanna i respektive län och gå till insatser för att utveckla entreprenörskap i skolan och infrastrukturen i den egna regionen. , inte minst när det kommunala skatteutjämningssystemet diskuteras och debatteras, kan man utifrån ett Stockholmsperspektiv påstå att är tärande i förhållande till . Utan naturtillgångarna i norr skulle vara betydligt fattigare. En av anledningarna är att produktionsanläggningarna finns i medan huvudkontorsfunktioner och staber med de högra tjänstemännen finns i och . Regeringen bör överväga att låta statliga företags huvudkontor och verksledningar lokaliseras utanför och en del av vattenkraftens resurser stanna i där de produceras för att bidra till att utveckla hela .
mot · H002N301 · 2012-09-28 00:00:00 — Gruvbolags ansvar vid stadsomvandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vilket ansvar gruvbolag ska ta när deras verksamhet orsakar stora stadsomvandlingar. Ett gruvbolags beslut om nya huvudnivåer i en befintlig gruva är ett mycket viktigt beslut som inte bara stärker förutsättningarna för lokalutveckling utan även starkt bidrar till positiv regional samt nationell ekonomisk utveckling. För att exemplifiera med de nu aktuella nya huvudnivåerna i malmfälten innebär ett sådant beslut att stora förflyttningar av människor och bostäder kommer att ske. Samhällen måste förflyttas, bostadsområden blir industriområden. Nya detaljplaner måste tas fram. Människor som bott i sina bostäder måste lämna sina hem för att bereda mark åt malmbrytningen. För att klara denna stadsomvandling (förflyttning) finns lagar och förordningar. Minerallagen, expropriationslagen och (PBL) är några lagar som är skrivna för att kunna hjälpa till vid en förflyttning av bostäder och enskilda egendomar. Men inte för ett helt samhälle. Att lösa in ett hus är inget problem. Men att lösa in hundratals bostäder och lokaler som skall flyttas klarar inte lagarna av. Lagarna säger att den som orsakar skada skall ersätta den enskilde till ett marknadsvärde. Problemet är dels att det på orter som till exempel inte finns en fungerande fastighetsmarknad, vilket omöjliggör en värdering. Problemet är även att en ägare av en hyresfastighet kan ta köpeskillingen och investera den summan på annan ort, vilket leder till att hyresgästerna inte får någon bostad att flytta in i när den gamla bostaden rivs. För många villaägare finns endast ett alternativ och det är nyproduktion då begagnade fastigheter inte finns att erhålla på marknaden i tillräcklig omfattning. Den fastighet som lämnats ersätts enligt marknadsvärde av gruvbolaget med till exempel för huset man bott i men tvingas att flytta ifrån. Det kan kosta cirka 2 till 3 miljoner att bygga ett nytt likvärdigt hus. Den merkostnaden får som regelverket nu är utformat fastighetsägaren stå för trots att det är denne som får flytta från sin bostad för att gruvbolaget skall kunna expandera. De ekonomiska konsekvenserna för de drabbade kan bli mycket höga.
mot · H002N308 · 2012-09-28 00:00:00 — Patentintrångsförsäkring för svenska innovationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patentintrångsförsäkring för svenska innovationer. finns det ingen hjälp från staten till innovatörer om ett storföretag gör patentintrång på deras uppfinningar, trots att intrång på ett patent är ett åtalbart brott. Om det sker kan patentägaren uppmana den som gör intrång att upphöra med intrånget. Om den uppmaningen inte följs kan patentägaren välja att vidta åtgärder eller att lämna det därhän. Om patentägaren väljer att inte vidta åtgärder förloras möjligheten att tjäna pengar på innovationen eftersom det i praktiken är omöjligt att konkurrera med ett storföretag. Dessutom går de pengar till spillo som lagts ut på patentansökan och årsavgifter, samt de investeringar som gjorts för att färdigställa produkten och marknadsföra den. Om patentägaren väljer att vidta åtgärder handlar det om att väcka talan i en civilrättslig process. Innan stämning inlämnas till domstol måste patentägaren noggrant undersöka det rättsliga läget och värdera möjligheterna till framgång då det finns ett stort antal fallgropar på vägen, samt bedöma risken för eventuell fortsättning av den rättsliga processen. För det behövs professionell hjälp och rådgivning samt en möjlighet att klara de stora kostnader som en civilrättslig process kräver. En enskild innovatör har med mycket få undantag ingen möjlighet att värja sig mot ett storbolags försök att stoppa, skada eller ta över en innovation. Resultatet blir att innovatören som drabbats av patentintrång bedömer att det i praktiken är omöjligt att stämma den som gör patentintrång inför domstol, inte minst på grund av risken för stora kostnader. Denna bedömning tvingas man göra även när intrånget är tämligen uppenbart, vilket är ett hot mot det svenska innovationsklimatet och därmed i förlängningen även mot framtidens arbetsmarknad. Det finns en fara i att stora företag tar lätt på att göra patentintrång på andras innovationer just på grund av att de vet att uppfinnaren oftast inte har något ekonomiskt skydd. Om staten skulle ställa sig på den brottsutsatte innovatörens sida och erbjuda både professionell och finansiell hjälp i en rättslig process skulle med stor sannolikhet företag tänka till ordentligt innan de överväger ett patentintrång. Bara vetskapen om att uppfinnaren har skydd skulle minska antalet patentintrång. Att ha ensamrätt till sina produkter är ett av de viktigaste stegen för att bygga upp ett framgångsrikt företag.