mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Vårdnadsutredningarna inom måste genomföras med den kompetens och sakkunskap som krävs för fullgod rättssäkerhet. Enligt granskningar som genomförts i familjerätter har det framkommit att det funnits brist på resurser och kompetens kring hanteringen av barn i vårdnadsutredningar varpå barnperspektivet åsidosatts.105 Det finns även vissa fall där föräldrarna nekar barnet/barnen att tala med en utredare. utgångspunkt är att vårdnadsutredningarna måste stärkas, varför dessa inte enbart ska skötas av socionomer. Andra personer med kompetens och erfarenheter från barnpsykiatrin ska involveras. Utredningsteamet bör kompletteras med en missbruksutredare i syfte att kartlägga bakomliggande faktorer och orsaker till familjekonflikten. Ett arbetslag bestående av personer med olika professioner möjliggör att de kompletterar varandras kompetens och kan därefter komma att korta ner utredningstiden. säkerställs en bättre riskbedömning. Vårdnadsutredningar som utförs professionellt kan fånga upp riskgrupper och hänvisa berörda personer till rätt instans, i syfte att komma till rätta med vad som kan vara orsaker till konflikter. Vi anser att förebyggande åtgärder som löper parallellt med professionella utredningar i längden bygger folkhälsa samt att ett sådant förfarande även bringar sparmedel samhällsekonomiskt. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka kvalitén i vårdnadsutredningarna. Problem med missbruk sjunker allt längre ner i åldrarna, vilket allvarligt riskerar utslagning och ohälsa inte bara för missbrukarna själva utan även för anhöriga. Missbruket av alkohol, narkotika och dopning medför stora kostnader för välfärden och rättsväsendet. vet att det behövs omfattande åtgärder på flera plan för att förbättra folkhälsan och skapa framtidstro. Den omfattande risk- och missbruksproblematiken leder oss därför att föreslå att problematiken synliggörs bland allmänheten samhällets samtliga aktörer engageras i arbetet på ett bättre sätt tillgången till sinnesförändrande substanser ska minska anhöriga inkluderas på ett bredare sätt och ges bättre stöd myndigheterna ges de verktyg som är nödvändiga för att förebygga, hindra, vårda och rehabilitera, inklusive tvångsmedel, kompetensutveckling och informationsutbyte tillsyn och uppföljning ökas och förbättras. Utifrån dess omfattande skadeverkningar finns det inget skäl att fortsätta den glamorisering och avdramatisering av alkohol och droger som blivit vanlig. Systembolaget, bryggerierna och krogarna har här en viktig roll att spela och är aktörer som kommer att påverkas. Även övriga aktörer i det offentliga rummet har här en skyldighet att agera med försiktighet, särskilt när det gäller barn och unga. anser att det finns anledning att se över styrmedlen för organisationer och myndigheter som skattefinansieras. Vi anser vidare att konkreta styrmedel ska tillsättas i kommunerna i syfte att fånga upp missbruk och risk för missbruk. Därmed underordnas den nuvarande politiska linjen gällande personlig integritetskränkning till fördel för den samhällsnytta som ger en friskare befolkning och ett tryggare samhälle. Obligatoriska drogtester och utbyggd skolhälsovård är ett viktigt verktyg till skolor för att upptäcka riskbeteenden, vilket möjliggör mer framgångsrika behandlingsinsatser. Vi vill att skolor ska tillåtas ingripa och samhället markera mot droger i högre grad för att grupptrycket ska minska på elever att testa sinnesförändrande substanser. Vi anser även att ökad kompetens i beroendelära bland skolans anställda och socialtjänst är nödvändig för att de ska kunna möta den verklighet som råder och därmed stå trygga i sin yrkesroll. Barn som öppet far illa i missbrukshem där även våld och övergrepp förekommer är en extra utsatt grupp som behöver ett väl fungerande skyddsnät. Brist på vuxna som vågar anmäla missförhållanden beror på rädsla för konfrontation eller osäkerhet om var gränsen går för att den egna tolkningen av missförhållandena ska vara relevant. I en del fall görs dock anmälan till socialtjänst men även då sker ibland att det inte leder någon vart, på grund av resursbrist och bristande riskbedömningsanalys. anser att barn på ett så tidigt stadium som möjligt ska omhändertas då det råder uppenbara bevis på vanvård och fysisk och psykisk misshandel. ska stor vikt läggas vid att återupprätta familjen i, under och efter behandling, i den mån det anses lämpligt. Kommuner har mycket svårt att få tag på familjehem trots att efterfrågan kraftigt ökar varför jourhem förekommer för dem som inte får tillgång till familjehem. Då missbruk och våld i familjer ökar anser vi det vara av yttersta vikt att personer som driver jourhem ska garanteras utbildning som även innefattar missbruksproblematik, familjemönster och konflikthantering. Vi anser att missbruksvården ska falla under landstingens och regionernas ansvar då det är de som förfogar över medicinsk tillämpning av neurologisk diagnostisering i de fall det behövs. Detta skulle också leda till att det medvetandegörs hos allmänheten att missbruk är en sjukdom vilken likställs med annan behandlingsbar sjukdom. För att kunskap kring beroendesjukdomar ska öka inom anser vi att prioriteringar ska göras för ökad forskning så att psykiatrin står bättre . Rutiner för utskrivningskontroller är även av stor vikt i syfte att upptäcka läkare som överskrider befogenheter i samband med receptbelagda läkemedel. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att bekämpa missbruket. Tabell 1 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Vi ökar stödet till länsstyrelserna med det tillhörande uppdraget att intensifiera djurskyddskontrollerna. Vi minskar även anslaget Stöd till politiska partier samt slopar helt anslaget Åtgärder för den nationella minoriteten romer med motiveringen att det är olyckligt att ett budgetanslag har en sådan flagrant etnisk karaktär. Stöd till politiska partier Åtgärder för den nationella minoriteten romer Vi ökar anslagen till jämte myndighetens hemställan. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Statens lönekostnader (slopad nedsättning för unga) Statens lönekostnader (återställd generell sänkning arb.avg.) Transfereringar (återställd generell sänkning arb.avg.) Transfereringar (till följd av KPI-effekt) 10.2.3Skatt, tull och exekution Vi höjer anslagen till och , jämte myndigheternas hemställan. Myndigheterna ska även få i uppdrag att prioritera skattebortfall samt ökade kontroller vid de svenska gränserna. vill vi flytta från till , vilket ligger i linje med vår syn att verket huvudsakligen är en brottsbekämpande myndighet. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi ökar anslagen till rättsväsendet kraftigt med fokus på Kriminalvården för att gardera för ökad belastning med de hårdare straff partiet förespråkar samt ett större ansvar för förvar av bland annat av- och utvisade invandrare samt invandrare som uppehåller sig illegalt i landet. samarbeten med omvärlden ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamt intresse anser vi även existera tillsammans med våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbeten med de nordiska länderna bör utvecklas, inte enbart vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller sådant som framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. Utöver samarbete kring grundläggande demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt det nordiska samarbetet som nämnts ovan bör de generella principerna för internationella samarbeten vara att värna väsentliga svenska intressen utan att därigenom åta oss ett ansvar för områden som i första hand bör vara det egna landets ansvarsområde. Efter av svenskt miljö- och demokratistöd till anser att det är dags för en avslutning. anser även att den typen av jämställdhetsarbete som Sida bedrivit inom ramen för Östersjösamarbetet borde vara ett område som lämpligen faller inom det enskilda landets ansvar. Med anledning av denna förändring i utlandssamarbeten gör en besparing i anslaget för Östersjösamarbete. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Vi höjer anslagen till Försvarsmakten kraftigt med syftet att återta förlorad försvarsförmåga. ska ha 6 helt mekaniserade brigader samt 100 plan av JAS 39 E/F. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Vårt mål är att genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av bistånd till de minst utvecklade länderna gradvis kunna minska kostnaderna för utvecklingsbiståndet och ha en biståndsram på som är i enlighet med . Vi har ett tydligare fokus på konkret fattigdomsbekämpning i form av bland annat tillgång till vatten och sanitet, jordbruksutveckling för ökad livsmedelssäkerhet, utbildning och hälsa. Vi har i vår budget bland annat minskat de delar av det bilaterala biståndet till som går via budgetstöd. Vi har också valt att fasa ut biståndet till flera medelinkomstländer. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna och därmed kunna göra mindre avräkningar för flyktingkostnader och istället kunna satsa stora resurser på . räknar vi med att inte göra några avräkningar för flyktingkostnader för att renodla biståndet mer till fattigdomsbekämpning och humanitär hjälp. Därmed kan vi öka stödet till UNHCR ytterligare. föreslår även en utfasning av reformsamarbetet med och att avsluta det . I takt med att biståndsramen minskar räknar vi med att göra besparingar på Sidas förvaltningskostnader. Vi motsäger oss regeringens förslag att lägga ner internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) och förordar istället en omstart och omorganisering för bättre styrning och effektivitet. Därför anslår vi pengar till denna verksamhet även fortsättningsvis. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete Migrationstrycket gentemot kommer att minska kraftigt i takt med att partiets restriktiva invandringspolitik implementeras. Detta leder till besparingar inom område 8, vilka får full effekt 2014. Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade 10.2.9Hälsovård, sjukvård och social omsorg Vi anslår en akut- och tillgänglighetsmiljard för att minska väntetiderna för att få en passande vårdinsats. Tillika återställer vi helt det höjda högkostnadsskyddet . Vi aviserar även fler viktiga satsningar som samtliga syftar till att återupprätta en svensk sjukvård i världsklass. Inom äldreomsorgen avsätter vi resurser för bland annat bättre mat, fler trygghetsboenden samt stärkt anhörigstöd. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Obligatorisk hälsoundersökning för nyanlända Nationella riktlinjer för vård av barn och unga 10.2.10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Vi höjer sjukpenningen i paritet med vår höjning av taket i a-kassan till per dag, till motsvarande per dag. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Sjuklönereform för små företag 10.2.11Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi höjer garantipensionerna med motsvarande , vilket ger en genomsnittlig garantipensionär en ökad disponibel inkomst med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 10.2.12Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi slopar den kostsamma jämställdhetsbonusen till förmån för mer angelägna satsningar. Vi höjer bostadsbidraget, underhållsstödet, graviditetspenningen samt föräldrapenningen. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi skär ned kraftigt på flera områden i takt med att partiets restriktiva invandrings- och integrationspolitik implementeras. Vi väljer dock att inte avbryta ersättningen till kommuner utan låter redan ingångna avtal löpa till deras naturliga slut, vanligtvis 24 månader, varför den fulla effekten av besparingarna inte märks förrän mot slutet av budgetperioden. Anslagen Integrationsåtgärder, Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, Hemutrustningslån, Åtgärder mot diskriminering och rasism samt Särskilda jämställdhetsåtgärder avskaffas i sin helhet. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Vi höjer a-kassan till per dag samt förbättrar för deltidsarbetslösa genom en återgång till 300-dagarsregeln. Tillika återgår vi till 100-dagarsregeln så att nyblivna arbetslösa inte tvingas söka jobb långt bort från sin hemort eller utanför sitt kompetensområde under de första 100 dagarnas arbetslöshet. Vi utvecklar även starta-eget-bidraget och låter det omfatta unga redan samt gälla istället för nuvarande 6. avvecklar vi de verkningslösa och dyra instegsjobben helt redan under det första budgetåret. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 4 500 nya komvuxplatser och 4 000 nya platser på yrkshögskolan. Vi skapar 4 500 nya komvuxplatser samt 4 000 nya platser på . Vi satsar även stora resurser på att öka lärartätheten i den högre utbildningen med ett långsiktigt syfte att komma tillrätta med resursbristen vid våra högskolor och universitet enligt den så kallade Grundbultens utredning, med fokus på naturvetenskap och teknik. Vi anslår även medel för att utbilda fler läkare. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Statligt stöd till vuxenutbildning Satsning på grund- och gymnasieskolan Motverka regeringens sparbeting på gymnasieskolan Kunskapssatsning på svenska språket Fler vuxna i skolan Satsning på barn med särskilda behov 10.2.17Kultur, medier, trossamfund och fritid För spelar kulturen en central roll i politiken och samhällsbygget. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kultur och en kulturpolitik där barns, äldres och funktionshindrades rätt till kultur särskilt beaktas. För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen har hållit oss samman och utgjort grunden för framväxten av det demokratiska, fredliga och solidariska välfärdssamhället. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en angelägen uppgift för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling. Inom utgiftsområdet minskas anslag till mångkultur och samtidskonst. Dessutom minskas vissa anslag till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Stöd till organisationer som baseras på kön eller etnicitet dras också in. Satsningarna inom utgiftsområdet fördelar sig vad gäller kultur mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för de yngsta barnen, för de äldre och för personer med funktionshinder. Därutöver tillförs idrotten medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. Vi ger också idrotten ökade anslag till följd av en pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 10.2.18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Vi sänker anslaget 1:3 i enlighet med Statens bostadskreditnämnds bedömning om anslagets nyttograd. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Vi ökar de regionala anslagen vilka syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar därmed till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 10.2.20Allmän miljö- och naturvård tar situationen i vårt innanhav på allvar dels genom ett höjt årligt tillskott till åtgärder för havs- och vattenmiljö, dels genom en höjning av anslaget för sanering och återställning av förorenade områden. Vi stärker även anslagen till Kemikalieinspektionen för att leva upp till vårt mål om att genomföra en begränsning av kemiska tillsatser. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden Vi ökar anslagen till energiforskning och energieffektivisering som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt oljeberoende och andra fossila bränslen. Vi anslår stora resurser med fokus på ökat underhåll och drift av järnvägssystemet. Vår ambition är att dels nå upp till högsta ambitionsnivå för järnvägsnätet samt skjuta till resurser för gruvnäringens behov av infrastruktur såsom förstärkning av . 10.2.23Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi avsätter resurser till djurvälfärdsersättning till certifierade grisfarmare för att kompensera för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Tillika höjer vi återbetalningen av koldioxidskatten då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Inga omprioriteringar föreslås. 10.2.25Allmänna bidrag till kommuner Vi kompenserar kommunerna för lägre inkomstskatter till följd av den högre nivån på det förhöjda grundavdraget. Vi sänker däremot bidragen till kommunerna till följd av en minskad invandring. Det finansiella sparandet i kommunsektorn är detsamma som i regeringens förslag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Avskaffad lag om modersmålsundervisning Inga omprioriteringar föreslås. 10.2.27Avgifter till Europeiska unionen Inga omprioriteringar föreslås. 11Statsbudgeten och den offentliga sektorn Tabell 2 Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Tabell 3 Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Lärlingsjobb befriade från arbetsgivaravgift Höjt tak i a-kassan Ett femte steg i jobbskatteavdraget Lärlingsjobb befriade från arbetsgivaravgift Utvecklat RUT-avdrag för äldre Reformering av a-kassan (300-dagarsregeln) Höjt tak i a-kassan Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Lärlingsjobb befriade från arbetsgivaravgift Reformering av a-kassan (300-dagarsregeln) Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Lärlingsjobb befriade från arbetsgivaravgift Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften Återställd generell sänkning av arbetsgivaravgiften 11.3Statsbudgetens saldo och statsskulden Tabell 4 Statsbudgetens saldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom 11.4Den offentliga sektorns finanser Tabell 5 Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 6 Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Per Ramhorn (SD) (2012), Höjd arbetsgivaravgift, dnr 2012:938. (2012), Höjd arbetsgivaravgift, dnr 2012:938. (2012), Momssänkning för restaurang- och cateringtjänster, dnr 2012:945. Samtal med , Riksgälden, . Asylum Levels and Trends in Industrialized Countries, UNHCR 2011. : Asylsökande i de baltiska och nordiska länderna 20052009. UNHCR (2011), Asylum Levels and Trends in Industrialized Countries. , Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802009. , Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802010, arbetstillstånd och besök har räknats bort. Bilaga A, Nettobesparing på invandring och integration. , Voices of the Poor, studie bestående av tre böcker: Can Anyone Hear Us? (2000), Crying Out for Change (2000), From Many Lands (2002). , LarsErik (2011), Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. (2008), , Agriculture for Development. , (2011), Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. Hydèn; (2010) Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. (2011), Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?, s. 6566. (2012), Höjd arbetsgivaravgift, dnr 2012:938. (2011), huvudbetänkande. (2011), Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport. (2012), Höjd arbetsgivaravgift, dnr 2012:938. (2011), Sänkt moms för restaurang- och cateringnäringen, dnr 2011:529. (2012), Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , s. 145. (2012), Momssänkning för restaurang- och cateringtjänster, dnr 2012:945. om Stabilitetsfonden (skr. 2011/12:71 s. 11). om Stabilitetsfonden (skr. 2011/12:71 s. 6). Samtal med , Riksgälden, . 2011/12:100 bil. 5 Utvärdering av jobbskatteavdraget s. 61. (2011), Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1, s. 6566. (2011), huvudbetänkande (SOU 2011:11 s. 146147). (2012), Socialavgiftsavdrag, dnr 2012:1148. Företagarna (2009), Arbetsgivarnas sjuklöneansvar en dyr affär för jobben, s. 5. (2012), Reformera sjuklöneansvaret, dnr 2012:1149. (2012), Lärlingsjobb och arbetsgivareavgifter, dnr 2012:941. (2011), Stöd till start av näringsverksamhet, dnr 2011:976. Svensk Näringsliv och LO (2011), Faktiska konsekvenser av turordningsreglerna i LAS och avtal, s. 102. , , , 2002, Utbildning, utbyggnad, urholkning. SULF (2010), pm: Resurstilldelning för högre utbildning, , . (2012), Nya komvuxplatser, dnr 2012:947. (2012), Studiemedel, dnr 2012:940. 2011/12:100 bil. 5 Utvärdering av jobbskatteavdraget, s. 61. (2011), Situationen i det svenska järnvägsnätet, TRV 2011/10161A. geologiska undersökning (2011), En kraftfull svensk mineralstrategi, s. 5. Geovista (2011). Mineralråvaror i , Underlag till transportplanering, Sammanfattning. (2011), behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021, s. 23.