ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Fi257 · 2012-10-03 00:00:00 — Ändrat system för förfallna fakturor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förfallna fakturor. Konsumenter har som regel en nackdel gentemot inkassoföretag i och med den legitimitet inkassoföretagen äger i rätten att driva in förfallna skulder. Systemet som sådant är naturligtvis legitimt i sig, men skulle kunna göras mer överskådligt och generellt samt med en utökad möjlighet att betalningar kan ske genom att kräva att inkassoföretagen alltid måste ställa ut till sista betalningsdatum. Detta borde dessutom kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten tillhanda efter utställd faktura samt att bevisbördan för detsamma läggs på indrivaren. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Fi259 · 2012-10-04 00:00:00 — Kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling () tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling. Offentlig upphandling utgör en betydande del av ekonomi. Uppskattningar visar att den offentliga upphandlingen omsätter mellan av vår bruttonationalprodukt (BNP). Svenska politiker använder försiktighetsprincipen som innebär att lägst anbud får jobbet, men det medför även att i offentlig upphandling döljs en hel del svart verksamhet. Fackföreningarna ser ett ökande problem med kriminell verksamhet i samband med offentligt upphandlade jobb. Dessutom visar det sig finnas skillnader i de sociala villkoren. Exempel på detta är och i samt i . Där hade arbetarna enligt LO rapporten arbetskraftskostnaderna pressar priset 2011 av en Svensk arbetstagares bruttolön. Dessa tre projekt omsatte av skattebetalarnas pengar, men av arbetstagarna var skatte- eller avgiftsskyldiga i . Vi ser gärna arbetskraft från andra länder än , men inte på sämre villkor. Många arbetsgivare uppvisar en hemsk människosyn, som drabbar många av våra kamrater från andra länder bland annat i form av sämre löner och arbetsförhållanden. Vi anser att de ska ha samma villkor som svenska arbetare och föreslår därför att lagen ändras så att löner och svenska kollektivavtal ska gälla för alla som utför arbete på den svenska arbetsmarknaden. Vi anser också att den ska driva den frågan inom EU.
mot · H002Fi260 · 2012-10-04 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över lagen om offentlig upphandling utifrån bl.a. kriterier som närproducerat. Lagen om offentlig upphandling () är i många stycken bra för den offentliga verksamheten och för att skapa rättvisa villkor för de företag som säljer tjänster till kommuner och landsting. Lagen har dock flera områden som skulle behöva förbättras. Det är viktigt att skapa konkurrens på lika villkor gentemot privata utförare av offentligt finansierad verksamhet. kan till exempel friskolor marknadsföra sig genom att erbjuda eleverna lokalproducerad mat. Något som elever och föräldrar i många fall anser vara en viktig kvalitetsfråga. Men i den offentligt drivna verksamheten får vi inte i upphandlingar ta någon hänsyn till var produkterna är producerade, trots att detta är en viktig kvalitetsfråga för våra skattebetalare. Det måste vara möjligt att i upphandling ta hänsyn till vad som är en bra affär för skattebetalarna och kunna värdera den kvalitet som närproducerade varor innebär. I dagens kan en offentlig verksamhet ställa krav på olika kvaliteter hos en produkt inklusive pris. Men vi är förbjudna att ta hänsyn till var en produkt är producerad. En konsekvens av detta blir att vi inte har möjlighet att genomföra den för miljön och skattebetalarna bästa affären utan tvingas att köpa den billigaste produkten. I många kommuner är lantbruket och den förädling som sker av lantbrukets produkter viktiga näringar och arbetsplatser för kommuninnevånarna. En näring som dessutom i stor utsträckning bidrar på ett positivt sätt till landskapets utseende. För skattebetalarna i kommunen är det en mycket dålig affär att tvingas köpa dessa livsmedel från den tillverkare som har de bästa klimatförutsättningarna att odla grödorna som lantbruket producerar. riskerar på ett allvarligt sätt att gynna producenter med de bästa tillverkningsförutsättningarna på bekostnad av ett öppet landskap och arbetstillfällen i våra kommuner. Med hänvisning till ovanstående är det nödvändigt att uppmanar regeringen att se över lagen om offentlig upphandling.
mot · H002Fi262 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell jämlikhetskommission. ska vara ett jämlikt land. Det är ett viktigt politiskt mål. För att nå dit måste vi skapa fler möjligheter. Barns framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla, så att vi kan utvecklas genom hela livet. Vård ska ges på lika villkor och hälsoklyftor ska minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering och fördomar. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor, oavsett om man är född i eller har kommit hit . Jämlikhet innebär däremot inte att alla ska vara och leva likadant. Tvärtom är kravet på jämlikhet ett krav på mångfald. Ett jämlikt är också ett framgångsrikt genom att all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas tillvara. Så är det inte . Utvecklingen går dessvärre i en helt annan riktning. Ojämlikheten, ekonomiskt och socialt, har ökat i under och förstärkts genom en rad politiska beslut . Stora skattesänkningar har ytterligare förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Segregationen i landets större kommuner har tilltagit. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Andelen personer som är beroende av försörjningsstöd fortsätter att öka. Barnfattigdomen har ökat. Andelen personer på arbetsmarknaden med otrygga anställningsvillkor ökar. Utslagning av människor från arbetsmarknaden när arbetsmiljöarbetet sätts på undantag i kombination med stängda dörrar i utbildningssystemet får förödande konsekvenser såväl för den enskilde som för samhället i stort. Människors frihet beskärs när ojämlikheten ökar. Det kan också ta mycket innan en ökad ojämlikhet visar sig i form av ökande sociala och hälsorelaterade problem. De långsiktiga effekterna av den ökande ojämlikheten i har vi därför förmodligen ännu bara sett början på. Den här utvecklingen är inte värdigt ett välfärdsland som . För oss är minskade klyftor och ökad jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar detta i vår uppfattning om alla människors lika rätt och lika värde. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv, ekonomiska villkor och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Regeringen bör tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för ett mer jämlikt samhälle. Analysen ska innehålla ett tydligt genusperspektiv.
mot · H002Fi263 · 2012-10-04 00:00:00 — Skärpt lagstiftning mot sms-lån och ockerräntor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en skärpt lagstiftning mot sms-lån och ockerräntor. Sms-lån leder många, inte minst unga människor, in i skuldfällan. Men för de som lånar ut pengarna är det ofta en god affär, eller till och med en riktigt god affär. Antalet snabblåneföretag har mer än fördubblats enligt uppgifter från . 2006 fanns 95 företag i kategorin, och 2011 hade de blivit 277 stycken. Det är heller ingen komplicerad process att starta sådan verksamhet. registrerar namnen och gör vissa kontroller på lämplighet, men tittar i övrigt inte på hur man bedriver verksamheten. Regeringen i form av ansvarig minister har flaggat för att kontrollen kan komma att bli hårdare, men har ingenting hänt. När offentliggjorde hur många som hamnar i deras register på grund av sms-lån slogs ett dystert rekord: antalet hade gått upp och ligger nu på all-time-high. Ett skäl är att de här lånen har mycket hög ränta. Det är inte ovanligt med räntor på flera hundra eller tusen procent. Det finns en lagstiftning mot ockerräntor, men den verkar inte ha haft effekt, om den ens använts. Mot bakgrund av det här krävs att regeringen initierar en översyn av lagstiftningen när det gäller ockerräntor och dess tillämpning, samt när det gäller tillståndsgivning för den här typen av låneverksamhet.
mot · H002Fi264 · 2012-10-04 00:00:00 — Skärp reglerna för värdetransportföretags kontanthantering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdetransportföretags kontanthantering. Värdetransportföretaget gick i konkurs och finns misstankar om att man har förskingrat uppskattningsvis av svenska butikers dagskassor. En första utredning tyder på att Panaxia har blandat ihop butikernas pengar med sina egna och använt dagskassorna till att täcka förluster i det egna bolaget. De butiksägare som råkat illa ut har därmed inga försäkringar som täcker förlusterna. i kontanter är i rörelse i handeln och olika värdetransportföretag hanterar det allra mesta av det. Verksamheten kräver transporttillstånd och den kräver säkerhetstillstånd, men trots att värdetransportföretagen hanterar stora summor kontanter lyder de inte under någon finansiell tillsyn. Banker och fondbolag granskas till exempel av , men värdetransportföretagen är helt utan sådan granskning. Med tanke på den omfattande kontanthanteringen så är det här ytterst märkligt. Värdetransportföretag räknas som bevakningsföretag och måste ha tillstånd av för att få bedriva verksamhet. Men ser inte till den finansiella ställningen, utan bedömer endast om verksamheten bedrivs på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt. Mot bakgrund av det inträffade krävs att regeringen initierar en översyn av branschen och dess regelverk, samt att tillståndsgivningen kompletteras för att undvika att något liknande inträffar igen.
mot · H002Fi265 · 2012-10-04 00:00:00 — Användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för att främja användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster. Vi lever i när vi förvånas och överraskas över den nya teknikens möjligheter, i stort som i smått. Den förändrar våra beteenden och vanor, ger oss mängder av information, skapar nya relationer och ger oss nya alternativ till kunskap och kommunikation med människor runt omkring oss. Vi kan via våra telefoner läsa dagstidningar, se på tv och söka och ladda ner artiklar från hela världen och läsa dem när vi själva vill. Vi kan läsa mejl, dela dokument och idéer med våra vänner. Vi kan följa naturkatastrofer, sociala uppror, kulturarrangemang eller nyhetssändningar från BBC/CNN direkt när de händer. Vi kan videochatta med barn och vänner när de befinner sig utomlands, lyssna på musik, se korta videofilmer, använda roliga och lärorika spel, fotografera och söka information från hela nätet och mycket mer. Och kommer nya applikationer som, med några enkla tryck, kan göra livet roligare, enklare och intressantare för oss som användare. Men som medborgare förvånas vi över en sak, nämligen det paradoxala i att denna digitala utveckling, som så kraftfullt har förändrat vår privata tillvaro, har satt så få avtryck i andra viktiga delar i våra liv, som förskola, skola, sjukvård eller omsorgen om våra äldre. Vi använder den senaste tekniken när vi bygger lokalerna och husen. Vi använder ny avancerad teknik för styrning av el, luft och vatten till våra skolor, vårdlokaler och äldreboenden, men mycket lite till att utveckla för dem som använder sig av eller finns i husen. Då försvinner användarperspektiven. Hur kan den nya tekniken användas för att utveckla läromedel, lärandet eller undervisningen? Hur skulle barn och ungdomar kunna lära på nya sätt? Varför kan vi inte se några användbara applikationer eller tekniksprång för att utveckla rehabilitering för strokedrabbade, förändra demensvården eller som stimulans för gamla i våra särskilda boenden, trots att vi privat i vår vardag redan har tekniken och möjligheterna och trots att kostnaderna är låga. Vården är kanske det område som kommit längst men även där finns mycket att göra. Vi kan videochatta med våra barn när de är utomlands men inte med vår gamla mamma när hon ligger inlagd på ett sjukhus på annan ort. Regeringen bör initiera ett utvecklingsprogram för att se hur vi kan utnyttja de nya tekniska möjligheterna till att öka användarvänligheten/perspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster och för att höja kvalitén inom förskolan, skolan, sjukvården eller äldreomsorgen. Då kanske det skulle kunna hända spännande saker för oss alla som använder offentlig verksamhet.
mot · H002Fi267 · 2012-10-04 00:00:00 — Övervältring av kostnader för försörjningsstöd på kommunerna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda en finansieringsmodell för försörjningsstödet som tar hänsyn till sysselsättningen. minskade antalet hushåll som fick försörjningsstöd kontinuerligt. Under finanskrisen har de gått upp. Kostnaderna för försörjningsstödet var 2011 mer än högre än . presenterade siffror om vilka försörjningshinder som ligger bakom att människor söker försörjningsstöd (tidigare socialbidrag). , 106 798 personer, har på något sätt angett arbetslöshet. De saknar ersättning (67 357 personer), har otillräcklig ersättning (34 551) eller väntar på utbetalning (4 890). Arbetslösa som saknar arbetslöshetsförsäkring är den enskilt största gruppen (). Det är mer än fyra gånger fler än de invandrare som får introduktionsersättning eller de personer som får sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension). Dessa personer är inte förhindrade eller oförmögna att arbeta. De har bara inte funnit en anställning. är det alltså en väldigt hög andel av dem som begär försörjningsstöd som gör det på grund av arbetslöshet. Det innebär att kommunernas försörjningsstöd fungerar som försörjning för arbetslösa som antingen saknar eller har mycket låg ersättning för arbetslöshetsförsäkringen. Kommunerna bär alltså en del av kostnaden för arbetslösheten. Ändå är sysselsättning och arbetslöshet inte en beräkningsgrund för försörjningsstödet som istället endast räknas upp med ett kostnadsindex. Det finns ett behov av att utreda om inte finansieringen av försörjningsstödet bör ta hänsyn till sysselsättningssituationen.
mot · H002Fi269 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparandets nytta och behovet av att skapa förutsättningar för att fler ska kunna skaffa sig en sparbuffert att ha vid oförutsedda utgiftstillfällen. har utmärkts av bland annat dessa ting: Den höga, men dessbättre avtagande, ökningen av låneskulden hos svenska hushåll. Det höga, men ökande, sparandet hos svenska hushåll, illustrerat med att sattes det in på hushållsanknutna sparkonton. Utvecklingen på ett antal års sikt sedan skattereformen 1990 går i två diametralt olika riktningar. Tesen att det är bra att ha sparpengar på banken för oförutsedda utgifter, gärna motsvarande en årslön, som anfördes av en numera framliden liberal politiker, möttes i början av sarkasmer gränsande till åtlöje men är ett accepterat, men oftast ouppnått, mål. diskuteras i skenet av den finanskris som plågat så många länder allt från låneräntor, sparräntor, amorteringskrav, avdragsbegränsningar till offentliga sparstimulanser. Olika aktörer politiker, samhällsdebattörer, bankföreträdare, fackligt engagerade och andra har dock inte bara skilda meningar om nuläget utan också om riktningen vad gäller bland annat de nämnda parametrarna. Sparbankerna hade en tidning vid namn Spara och Slösa, högst moralisk i sin från liberala utgångspunkter omfattade framställning om värdet av sparande. Tidningens budskap kom att prägla generationer av svenskars beteende. Spara var fint, slösa fult. Utvecklingen genom avregleringen av olika marknader har emellertid i många avseenden gått den motsatta vägen där enskilda finansföretag agerat företagsmässigt rationellt och tagit tillvara de nya möjligheter som öppnat sig och det behov av att konsumera framför sparande som funnits eller uppfunnits. Dessa finansföretags agerande har i många fall mer präglats av tanken på egna vinster än frihet under ansvar. Att leva på lån, inte på lön (eller företagande), har därigenom blivit allt mer accepterat och ganska generationsskiljande uppmuntrat i strid med Spara och Slösas budskap. har vi fått ett stort antal medborgare inte minst ungdomar och de som har haft svårt att etablera sig på arbetsmarknaden som tycker att månaderna har för många dagar och är för långa innan nästa avlöning kommer. Även 2012 tjugoett år efter att skattereform trädde i kraft har alltför många hushåll ingen sparbuffert alls. Det finns anledning för regeringen att mer övergripande uppmärksamma förutsättningarna för att värdera sparandets nytta. Hur detta skall ske är en fråga för regeringen. Vad kan göra är att uttala ambitionen att uppvärdera sparandets nytta, också i det konsumtionsinriktade samhälle som kom att bli 2000-talets ledstjärna.
mot · H002Fi272 · 2012-10-04 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ändras så att kommuner kan ställa krav på närproducerat, Fairtrade-märkning och kollektivavtal vid upphandling av varor och tjänster. När det gäller regelverket kring offentlig upphandling av varor så borde kommuner med höga ambitioner i frågor som miljö, djurskydd, mänskliga och fackliga rättigheter kunna ställa sådana krav i upphandlingen. Dagens lagstiftning ger begränsade möjligheter till detta eftersom det i första hand handlar om lägsta pris på anbuden. Kommuner bör kunna ställa krav på exempelvis närproducerat, Fairtrade-märkning och kollektivavtal vid upphandling. Detta är värdegrunder som den offentliga sektorn måste stå upp för i alla sammanhang! Vi vill påminna om den expertutredning som och har gjort för Sieps och som visar att med har gått längre än vad upphandlingsdirektiven i EU kräver. Vi menar att lagen bör arbetas om så att vi maximalt kan ta tillvara den flexibilitet som medger. Det gäller exempelvis etiska, sociala och miljömässiga krav vid upphandling av både varor och tjänster. Andra EU-länder , , , visar att det finns möjligheter att med stöd av upphandlingsdirektiven ställa tämligen långtgående krav på dessa områden. Det gäller även att inom vad som i kallas oprioriterade områden dvs. vård, skola, omsorg på olika sätt begränsa upphandling till eller favorisera icke vinstdrivna associationsformer. i (S)
mot · H002Fi273 · 2012-10-04 00:00:00 — Löne- och anslagssystemet i staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över löne- och anslagssystemet i staten. I staten avgörs oftast löner inom ramen för ett anslagsberäkningssystem i statsbudgeten. Det s.k. ramanslagssystemet infördes . Kritiken mot systemet, och framförallt delar som produktivitetsavdraget, har vuxit allteftersom de ekonomiska och verksamhetsmässiga förutsättningarna inom staten har förändrats, samt utifrån att de jämförelser som görs inte ger staten avsedda förutsättningar. Till exempel uppstår kraftiga svängningar . Jämför vi till exempel löneindex så ökade detta med 6 miljarder och med 0,9 miljarder. Sådana svängningar ger instabilitet. Vidare ger beräkningssystemet en eftersläpning jämfört med övriga arbetsmarknaden på omkring och det kan bli mycket olyckligt, särskilt i kristider när statliga insatser behövs för att stimulera ekonomin. När finanskrisen slog till 2008/09 fanns ett behov av att förstärka statlig service, men anslagssystemet försvårade detta. Beräkningssystemet behöver moderniseras i flera delar och göras stabilare och mer förutsägbart. Därför behöver göra en översyn av systemet.
mot · H002Fi274 · 2012-10-05 00:00:00 — Kommunalisering av fastighetsskatten för näringsfastigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten till en kommunalisering av fastighetsskatten för näringsfastigheter. Kommunerna får, efter förändringar i lagstiftningen, intäkterna från fastighetsavgiften för bostäder. Olika uppfattningar kan finnas om detta är en lämplig ordning, men ett av de skäl som talar för denna ordning är att kommunen därigenom får ett incitament för att arbeta med att skapa förutsättningar för bostäder. En del investerare, framförallt i storstadsområdena, upplever ett bristande engagemang från vissa kommuner för att skaffa mark för näringslivets investeringar i fastigheter. Därför borde en kommunalisering av fastighetsskatten för näringsfastigheter också utredas så att kommunerna också får ett incitament för att skaffa mark för arbetsplatser.
mot · H002Fi276 · 2012-10-04 00:00:00 — Alternativ eller komplement till BNP tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gröna nationalräkenskaper. Sedan den s k Brundtlandrapporten common future samt har begreppet hållbar utveckling funnits med som samhällspolitiskt mål, globalt och nationellt. Begreppet definieras som ett tredelat begrepp bestående av en ekonomisk, en social och en ekologisk dimension. Trots detta mäts utveckling fortfarande med ekonomisk tillväxt, dvs. ökad BNP (bruttonationalprodukt), vilket är ett trubbigt mått som säger väldigt lite om tillståndet i den sociala och miljömässiga utvecklingen. Det förs en diskussion om måttet BNP:s (bruttonationalprodukten) träffsäkerhet i att mäta ekonomisk utveckling. Denna debatt har fått ett uppsving som en följd av de eskalerande miljöproblemen. De värden som finns i naturen, och som är grunden för vår överlevnad och den ekonomiska tillväxten, bokförs inte. Ekonomisk aktivitet som förstör naturkapitalet är i verkligheten ett minus, men blir i nationalräkenskaperna till ett plus. Detsamma gäller samhällets mänskliga resurser, humankapitalet, som inte heller finns integrerat i det konventionella sättet att mäta ekonomisk utveckling. Att dessa s.k. externaliteter införlivas i utvecklingsmåtten är en förutsättning för att beslutsunderlag för såväl politik som näringsliv återger en korrekt bild av samhällsekonomin och för långsiktighet i beslutsfattandet. BNP behöver därför ersättas eller kompletteras. Det lyftes fram i bl.a. i den statliga utredningen med miljön (SOU 1991:3738) och på många andra håll . Bland annat i och den brittiska regeringens hållbarhetskommissions rapport utan tillväxt som också populariserats av , professor i hållbar utveckling samt medlem av nämnda hållbarhetskommission. En översikt togs fram av 2010: Att mäta välfärd och hållbar utveckling gröna nationalräkenskaper och samhällsekonomiska kalkyler. Rapport 2010:03 där olika förslag till alternativa mått lyfts fram och diskuteras. Det finns alltså gott om exempel på andra sätt att mäta tillväxt och utveckling än det trubbiga BNP-mått vi använder oss av. Att arbeta med att utveckla dessa är angeläget för att en hållbar utveckling ur alla perspektiv ska kunna åstadkommas. Det arbetet måste börja omgående. Detta bör ges regeringen tillkänna.