ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002MJ339 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över gränsvärdet för buller från vindkraftverk. Vindkraften är en förnybar energikälla med en spännande utveckling mot att bli tystare och effektivare och med tiden kan den blir mycket betydelsefull för vår totala energiproduktion. Vindkraften kommer emellertid inte att bli ett fullgott alternativ som energikälla om kraftverken uppförs mot deras grannars vilja. Människor som flyttat till landsbygd, kanske i sökande efter tystnad, får sin livsmiljö radikalt förändrad när högresta byggnadsverk som vindkraftsanläggningar uppförs i nära anslutning till deras bostäder. Dagens regler anger en maximal ljudbild på (A) mätt från en boningsfastighets väggar. Den som önskar vistas ute på sin gård får därmed acceptera en högre ljudnivå. Forskning vid har visat att bullret från vindkraftverken är underskattat. Var tredje person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärt-kärlsjukdom har rapporterats som ett wind turbine syndrome i . En studie av visar att påverkan på hälsan från vindkraftverk är relaterat till avstånd. En växande opinion föranleder nu kommuner att inlägga veto i samband med att de tar ställning till bygglov för nya vindkraftverk. De ökade motsättningarna mellan boende som eftersträvar en bullerfri miljö och vindkraftsaktörer som gjort sig gällande i såväl som i norra föranleder mig att efterlysa en regeländring. Det kommunala vetot är en förutsättning för fortsatt vindkraftsbyggande, men för att det ska fungera behöver vi striktare gränsvärden för buller. Med ett gränsvärde för buller satt till (A) gällande vid en punkt från boningshusets ytterväggar främjas vindkraftens möjligheter till en vidare etablering med folklig acceptans.
mot · H002MJ340 · 2012-10-04 00:00:00 — Allemansrätten och kommersiell bärplockning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för kommersiell bärplockning. Allemansrätten anger vilt växande bär och svamp som tillhörande markägaren så länge de står på rot eller sitter på riset. Markägaren kan dock inte hindra någon från att plocka på marker där allemansrätten gäller. Så länge det sker utan skada eller besvär för markägaren finns inte heller något förbud mot kommersiell plockning i stor skala. Större grupper av människor som i kommersiellt syfte plockar bär ökar risken för att stora avtryck lämnas i skog och mark i form av efterlämnat skräp och söndertrampade plantor. Enskilda vägar riskerar också att utnyttjas på ett sätt som överbelastar. Det finns därför skäl att uppmana till översyn av nuvarande regler utifrån dessa anledningar. En utredning om allemansrätten som har finansierat föreslår en anmälningsplikt till länsstyrelserna för vissa kommersiella aktiviteter samt att bör diarieföra klagomål som rör allemansrätten. Men anmälningsplikt och diarieföring löser inte problemen för markägarna som gång på gång upplever att näringsidkare utnyttjar allemansrätten för kommersiell verksamhet. Att utredningen dessutom föreslår att de företag som utnyttjar allemansrätten ska betala en statlig ersättning visar tydligt att det finns problem för markägarna. Men ersättningen går i förslaget till staten istället för berörda markägare. Det finns alltså anledning att skärpa lagstiftningen i syfte att stärka äganderätten. Svensk lagstiftning definierar väl när näringsverksamhet förekommer i samband med organiserade verksamheter. När en näringsverksamhet förekommer bör därför ett avtal tecknas mellan den som betecknas som arbetsgivare/uppdragsgivare och markägaren enligt avtalslagen innan plockning kan ske.
mot · H002MJ341 · 2012-10-04 00:00:00 — Markägares rätt vid expropriation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta marknadsvärdesbedömningen vid expropriation göras utifrån markytans potentiella värde vid gynnsam skogstillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare stärka frivilliga inslag för skogsägare i skyddet av naturvärden. landyta täcks till av skog och trädplanteringar. Hälften av skogsmarken ägs av privatpersoner och en fjärdedel ägs av skogsbolag. äger en femtedel av den svenska skogsmarken, motsvarande . Alliansregeringen bedriver ett aktivt arbete till skydd av biologisk mångfald och nådde målet om formellt skydd av skog med höga naturvärden, något som tidigare inte trodde var möjligt förrän tidigast . regeringar exproprierade välskötta marker i syfte att skydda skog med en ersättning till skogsägarna som ofta understeg ett verkligt marknadsvärde. Systemet underminerade markägarnas incitament att låta skogen bli gammal eftersom den då riskerade att bli beslagtagen av staten. För att öka rimligheten och nå en ersättningsnivå i paritet med våra grannländer har alliansregeringen lagt ett påslag på utöver marknadsvärdet vid expropriation. görs emellertid marknadsvärdesbedömningen utifrån ett rådande tillstånd på den aktuella marken. Den mark som är aktuell präglas ofta av en låg skogstillväxt men med högt miljövärde. Incitamenten för markägare att låta mark förädlas i sitt miljövärde motverkas därmed av ett sjunkande marknadsvärde. I ersätts istället markägaren för den potentiella skog som kunde ha stått på en yta med högt miljövärde. Samma princip borde vara vägledande för marknadsvärdesbedömningar i . Påslaget är ett sätt att mildra effekterna av det omfattande ingrepp i äganderätten som expropriation är. Alliansregeringen har också vinnlagt sig om att öka graden av dialog med skogsägare bland annat genom informationssatsningen Kometprogrammet. Politiken har sina gränser och äganderätten spelar en central roll i en fungerande rättsstat. Istället för den planmässiga avsättningen av mark som länsstyrelserna arbetar med, bör ett större mått av frivillighet vara vägledande för avsättningen av skyddsvärd skog. För att främja markägarnas arbete att skapa goda naturvärden på sina marker bör be regeringen att se över möjligheten att ytterligare stärka frivilliga inslag för att utveckla områden för naturvårdsavtal.
mot · H002MJ342 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordliga utbredningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta skyddsjakt på säl i allt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena. har medgett skyddsjakt på gråsäl i syfte att minska de skador sälen orsakar yrkesfisket. Detta har skett mot bakgrund av att gråsälen ökat i antal och på vissa håll gjort yrkesmässigt fiske mer eller mindre omöjligt. är det län som fått den största tilldelningen av gråsälar under denna skyddsjakt. I länet har man också haft en god framgång med jakten. Men detta är inte tillräckligt. I är gråsälen bara en av två vanliga och ökande sälarter. Den andra är vikaresälen. Den är enligt många kustbor den som orsakar fisket störst problem. Det är en spridd uppfattning att vikaresälen har en numerär som gör att stammen skulle tåla en omfattande skyddsjakt, men jakten hindras av en omfattande byråkrati kring vikaresälens skyddsstatus. Ska fiskets problem med sälskador kunna kontrolleras genom skyddsjakt på säl måste även jakt på vikaresäl tillåtas. Enskilda skadegörande sälar kan då fällas, och övriga sälar kommer att bli skyggare och mindre benägna att angripa fiskeredskap. Beroende på tilldelningens storlek kan även stammens storlek kontrolleras och vid behov begränsas. Skyddsjakten på gråsäl i har varit framgångsrik, men med anledning av den gränsdragning gjort av de så kallade skyddsområdena, och det jaktförbud som råder i områden som tidigare gjorts till sälskyddsområden så har jakt på skadegörande sälar i anslutning till fiskeredskapen försvårats. Skyddsjakt på vikaresäl bör tillåtas i dess nordliga utbredningsområde, i praktiken i och . Skyddsjakten på säl bör dessutom tillåtas på allt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena.
mot · H002MJ345 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allemansrätten. Vi ser ofta allemansrätten som ett gammalt kulturarv och vissa ser till och med allemansrätten som en nationalsymbol. Begreppet allemansrätt är dock sannolikt inte äldre än , men delvis kan det vi kallar allemansrätt härledas mycket långt tillbaka i tiden. Den används för att möjliggöra för människor att plocka bär till husbehov och att vandra fritt i skog och mark, vilket är en unik möjlighet i som vi vill värna. Nyttjandet av allemansrätten har dock förändrats . är det inte ovanligt att kommersiella företag använder allemansrätten för att i stor skala plocka bär. Allt vanligare är också att man använder allemansrätten för att anordna upplevelseaktiviteter i stor skala på annans mark. Det är ett nytt nyttjande av allemansrätten. Det är viktigt att det finns både bärplockning och upplevelseindustri, men att det ska vara en gratis nyttighet för näringsidkare är inte en självklarhet. Det kan inte vara rimligt att värdet av skog och natur fritt kan exploateras, utan att markägare vare sig blir tillfrågade eller ersatta. Med anledning av ovanstående bör man överväga möjligheterna till en översyn av lagstiftningen kring allemansrätten, i syfte att skydda allemansrättens ursprungliga syften.
mot · H002MJ346 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i syfte att verka för ett livskraftigt svenskt jordbruk. Jordbruket är en betydelsefull näring för . Landets bönder producerar med mycket hög kvalitet. Utifrån ett internationellt perspektiv ligger svenska bönder i topp, både vad gäller kvalitet och i arbetet att förbättra miljön. I budgeten visar regeringen att man tar ansvar för det höga svenska djurskyddet och svensk livsmedelsproduktion. finns det flera problemställningar. Det svenska regelverket är i många avseenden betydligt hårdare än vad som gäller för bönder i övriga . Detta snedvrider konkurrensen vilket gör att svenska bönder ibland hamnar i underläge gentemot övriga aktörer på marknaden. Detta är inte acceptabelt. Villkoren ska vara desamma oavsett om köttet eller spannmålen produceras i eller något annat land. Det är viktigt att regeringen påverkar inom den europeiska gemenskapen och att arbetet med regelförenklingar fortsätter. Svenska bönder är själva kärnan i arbetet med att utveckla en levande landsbygd och öppna landskap. Vår landsbygd har många goda förutsättningar och fina miljöer som måste tas tillvara. I vill vi utveckla den småskaliga livsmedelsproduktionen, vilket ger möjligheter för företagen inom jordbruk- och livsmedelssektorn att växa. Detta får positiva konsekvenser i form av mer närproducerade livsmedel. Vägen mellan producent och konsument blir kortare. Konsumenten måste också få ökad kännedom om hur olika livsmedel produceras. Regeringens satsning Matlandet är välkommen, de satsningarna måste fortsätta. Vi måste även konsekvent arbeta för att tullar och andra handelshinder tas bort, vilket skulle underlätta för svenska produkter och svensk mat att få en mycket större marknad . Förenklingarna för jordbruksföretagare måste fortsätta. minskade den administrativa kostnaden inom lantbrukssektorn, här bör finnas en fortsatt hög ambition till ytterligare kostnadsminskningar. Ambitionen måste också vara att fortsatt arbeta för lika regelverk inom EU, för att uppnå konkurrens på lika villkor.
mot · H002MJ349 · 2012-10-02 00:00:00 — Proportionaliteten i lagen om strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. är ett stort, glesbefolkat land med en strandlinje . Trots detta har vi byggförbud vid nästan alla stränder i landet. För att få bygga längs en strand krävs särskilda skäl. Strandskyddet är ett generellt skydd vars syfte är att trygga förutsättningarna för friluftslivet och bevara goda livsvillkor för djur och växtliv. Naturen behöver däremot inte vara extra skyddsvärd för att strandskyddet skall gälla. Efter lagändringen 2009 kan kommuner på förhand peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära läge, så kallade LIS-områden. Problemet för glesbygdskommuner är att villkoret för att peka ut sådana områden är att de ska bidra till landsbygdens utveckling eller att ett bostadshus uppförs i anslutning till befintligt bostadshus. Det krävs således en tidigare exploatering av strandområdet för att vidare exploatering ska kunna ske. På tidigare obebyggda stränder i glesbygd råder därför även efter lagändringen 2009 i praktiken byggförbud. Lagändringen 2009 innebar att ny bebyggelse måste lämna en strandremsa mellan byggnader och strandlinje. Denna regel gäller även i glesbygd, eftersom strandskyddsbestämmelserna gäller lika i hela landet, oavsett hur tät- eller glesbebyggt området är. är glesbebyggt men har väldigt många stränder som inte exploateras. Skulle strandskyddet tolkas flexiblare hade flera obebyggda strandlinjer kunnat bebyggas av både privatpersoner och turistindustrin. Detta skulle skapa arbetstillfällen, öka turismen och skapa intäkter till kommunerna i länet. Strandnära boende kan vända flyttrenden på många orter och leda till fler invånare som söker livskvaliteten som medföljer. För att upprätthålla legitimiteten för strandskyddet krävs en avvägning och proportionalitet mellan intressen för naturskydd och medborgarnas efterfrågan på strandnära boende. För att proportionaliteten ska infrias bör en översyn av strandskyddslagstiftningen genomföras.
mot · H002MJ359 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar. för jordbruket kan innebära att svenska hagar riskera att växa igen och den biologiska mångfalden försämras. Svenska beteshagar med träd, buskar och örter liknar inte en medeleuropeisk hage med oftast rena gräsytor utan träd. Enligt de nya reglerna får det exempelvis inte finnas fler än 60 träd per hektar för att det ska utgå stöd till en svensk markägare. med träd betraktas inte som jordbruksmark utan som skog och omfattas inte av jordbrukspolitiken. Regelverket för jordbruksstöd har blivit krångligt. Trädrika betesmarker bör ges stöd, för att bevara svenska hagar och marker. Biologisk mångfald och svenska vedertagna traditionella skötselmetoder bör gälla och beaktas när miljöersättningar utgår för skötsel av vårt svenska odlingslandskap. Regeringen bör noggrant fortsätta följa resultaten av det nya regelverket och vid behov verka för att åtgärderna kommer till stånd som bevarar svenska beteshagars särart.
mot · H002MJ364 · 2012-10-01 00:00:00 — Behov av ändrade strandskyddsregler i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att ändra gällande strandskyddsregler i . I och med förändringen av strandskyddsreglerna som gäller från ska kommunerna i sin översiktsplan peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (). Syftet med att redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är att långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen. Det gäller i områden som har god tillgång till strandområden och där man kan bygga i viss utsträckning utan att strandskyddets syften åsidosätts. Möjligheten att differentiera strandskyddet, genom att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, gäller med några undantag i hela landet. För del är det inte möjligt att peka ut LIS-områden vid och i skärgården. Vid och i anslutning till tätorter ska utpekande av LIS- områden ske restriktivt. Områden som pekas ut ska ha liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Med bland annat (och och ) som exempel är det uppenbart att dagens regelverk i alltför stor utsträckning har haft en utgångspunkt i den situation som föreligger i storstadsområdenas kustområden med omnejd. Längs stora delar av ostkusten, inte minst den del som berör , och längs kusten av den stora , är situationen annorlunda. Ett förbud mot nybyggnation driver upp priserna på existerande fastigheter, försvårar generationsväxling och bidrar till minskad fastboende befolkning i kust- och skärgårdsområden utanför stadsområdena. Mot denna bakgrund föreslår vi en översyn av de kustområden där möjligheterna att utpeka LIS-områden är särskilt begränsat. Områdena regleras i 7 kap. 18 c och d §§ samt 3 kap. 5 § . Syftet med översynen ska vara att undanta de delar som berör från dagens restriktioner, så det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. Vi vill med denna motion att detta ges regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H002MJ366 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rökta matprodukter. Enligt besked från kommer den tillåtna halten av PAH i rökta animaliska matprodukter att sänkas från /kg till /kg , enligt förordning nr 835/2011. Enligt tjänstemän på är det enkla åtgärder bland dem som röker kött eller fisk kommersiellt som behöver vidtas på grund av denna förändring. Till exempel har framförts förslag om att förändra härdtemperaturen, att installera fettgaller i rökningsutrymmet, eller att med artificiella smakämnen ersätta den förlorade smaken. Dock kan ifrågasättas den detaljregleringsiver som genom detta visar. Det går även att ifrågasätta om den potentiella skadan verkligen står i proportion till de kulinariska, kulturella samt frihetliga värden som står på spel. Att förbjuda traditionell rökning av mat, som sedan urminnes tider varit ett av de främsta sätten att konservera mat, förefaller vara ytterligare små steg som tas för att begränsa medborgarens vilja att leva som denne vill och i grundlag faktiskt har rätt till. Speciellt som rökta animaliska produkter inte konsumeras i någon större omfattning. Istället för tvingande gränsvärden bör därför för regeringen tillkännage att det nog kan vara lämpligare att se över möjligheten att införa kostrekommendationer istället för gränsvärden och tvingande förbud. Följden för som land blir eventuellt därför även att undantag då kan behöva begäras för detta från EU, likt det undantag för surströmmingen med påföljande kostrekommendationer som permanentats i fördrag. Per (M)
mot · H002MJ370 · 2012-10-04 00:00:00 — Stärkt djurskyddsinspektion i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en stärkt djurskyddsinspektion. jordbruksproduktion ska inte baseras på djurhållningsmetoder som är oetiska och som inte är anpassade till djurens naturliga beteenden. Dessutom vilar djurhållningen på att djuren ges stora mängder antibiotika där rester finns kvar i den mat som sedan ska konsumeras av människor. Slaktdjur transporteras fortfarande i de flesta fall mycket långa sträckor, vilket är plågsamt och stressande för djuren. De olika kontrollinstanser som finns för att skydda mot oansvarig djurhållning fungerar inte och behöver stärkas i hela landet. Rättssystemet ska utformas så att det blir konsekvenser när djur far illa. I förlängningen handlar detta om ett hållbart och långsiktigt samhälle med mat som konsumenter kan köpa med gott samvete. ska föregå med det godaste exemplet inom detta område.
mot · H002MJ371 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast skyddsjakt på vargar ska vara tillåten i . tillämpar sedan relativt licensjakt på varg. Detta har kritiserats kraftigt, nationellt såväl som från EU, avseende flera aspekter. Vargars revir sträcker sig över mycket stora områden, och den svenska vargstammen är till numerären försvinnande liten. En konsekvens av den licensjakt som har bedrivits i kan i olyckliga fall bli att vissa vargrevir får alltför få individer och tvärtom. På grund av att den svenska vargstammen är så liten och dessutom homogen har inavel blivit följden. Den svenska vargstammen är inte ett hot mot människan, däremot kan vargen i vissa områden från tid till annan vara ett hot mot tamdjur. Om ska ha en fortsatt livskraftig stam med goda genetiska förutsättningar bör hädanefter endast skyddsjakt på varg ske och ingen licensjakt över huvud taget.
mot · H002MJ372 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pälsfarmer ska förbjudas. Djur för pälsproduktion föds upp under förhållanden som är fullständigt oacceptabla. De små burar som till exempel minkar tvingas vistas i under sin miserabla livstid, ofta två tre hopträngda på minimal yta, saknar ens det mest basala i inredningsväg för att dessa djur ska få utveckla sina naturliga beteenden. Sönderstressade börjar de äta på varandra och lever under plågsamma och vidriga förhållande. Köttproduktionen i av exempelvis får och lamm ger en naturlig sidoproduktion av päls och skinn. Det finns inte försvar för pälsfarmar i vårt land och därför inte heller för näringen i sin helhet.
mot · H002MJ373 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av uppföljning och översyn när det gäller importerat avfall. Regeringens särskilde utredare i överlämnade betänkandet Mot det hållbara samhället resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56) till miljöminister . Utredaren har utifrån regeringens direktiv i huvudsak tagit fasta på utformning och ansvar för insamling och omhändertagande av hushållens avfall, men även lyft upp frågan om ansvaret för verksamheters avfall. Utredningen har bland annat föreslagit att ansvaret för insamling av förpackningsavfall och tidningar skall övergå till kommunerna som kraven på producenternas helhetsansvar för materialåtervinnig och förpackningsutformning förtydligas. Den övergripande utgångspunkten för utredningen har varit att avfallshanteringen skall ske på ett resurseffektivt och miljömässigt sätt och vara enkel för medborgarna. Detta är angelägna och viktiga aspekter för att nå ett mer hållbart samhälle. Men det finns flera viktiga aspekter på vägen emot ett mer resurseffektivt och hållbart samhälle. Vi vet att avfallsmängderna såväl i som i många andra länder ökar. producerades totalt avfall i . Hushållsavfall är ett av de enskilt största avfallsslagen. En annan viktig aspekt vad gäller avfallsfrågan, är frågan om importerat avfall. importerar avfall från länder som själva inte kan omhänderta det på ett miljömässigt säkert sätt och det blir såväl värme som el i våra värmeverk och värmekraftverk. Vårt avfall, oavsett om det är nationellt eller importerat avfall, kan innehålla farliga ämnen som kan skada såväl människors hälsa som vår miljö på ett allvarligt sätt. För att skydda människor och miljön finns regelverk som reglerar bland annat hur transporten och hanteringen av avfallet skall gå till. är en sådan överenskommelse. Den trädde i kraft . 179 länder, inräknat alla EU-länder, har skrivit under konventionen. Inom EU finns också ett särskilt regelverk Förordning om transport av avfall 1013/2006 för att skydda människors hälsa och miljön. Det är oerhört angeläget att regelverket efterlevs och att det sker en fortlöpande kontroll av avfall som transporteras mellan länder för att förhindra skador på människor och miljö. Kraven ökar både nationellt och från EU på att miljöpåverkan skall minska och att samhällets resurser måste utnyttjas effektivare. Mot denna bakgrund är det viktigt att det sker en uppföljning och en kunskapsinhämtning med särskilt fokus på importerat avfall.