mot · H002Sk348 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av att skapa ännu bättre möjligheter för företagande i glesbygd. Alliansregeringen för sedan valet en aktiv företagarpolitik i syfte att fler ska vilja starta, driva och utveckla företag i . Detta är en naturlig konsekvens av arbetslinjen, eftersom majoriteten av nya arbeten skapas i små och medelstora svenska företag. Men vid sidan av allmänna förbättringar för företagens, och företagarnas, villkor är det viktigt att också se över de delar av regelverken som kan vara särskilt intressanta att göra förändringar i och som berör företag som är, eller har för avsikt, att etablera sig i glesbygd. Motiven för detta är naturligtvis att hela ska leva och inte bara stadsmiljöerna, och då är ett företagande på rimliga villkor i glesbygd viktigt att särskilt fokusera på. Exempel på problem som glesbygdsföretagande stöter på är finansiering av lokalexpansion på landsbygden när ett sådant företag står i begrepp att utvidga och växa. Byggkostnader är i princip lika stora var man än bygger till företagslokaler, men den färdigbygga fastigheten på landsbygden är till skillnad från den i ett attraktivt stadsområde ett mycket större riskprojekt för den glesbygdsetablerade än stadsetablerade företagaren. Trots detta råder lika villkor för avskrivning på fastighetsinvesteringarna, och detta är något som borde ses över i syfte att se om avskrivningsmöjligheterna för den glesbygdsetablerade företagaren kan göras något mera generös i syfte att göra dennes större risktagande vid en sådan investering mera rättvis i förhållande till den som investerar i, i sig själv, attraktiva och mindre ekonomiskt riskabla områden. Andra saker som kan underlätta för glesbygdsföretagare är naturligtvis satsningar på exempelvis infrastrukturutbyggnad med förbättringar för kollektiv- och internettrafik inte bara inom tätbebyggda områden utan även på landsbygden. Detta gynnar i så fall inte bara företag och företagare där utan hela bygden, men ett primärt näringslivsperspektiv kan ge bättre motiv till sådana satsningar som kanske annars försenas. För många små företag som växer till förvånas företagaren inte sällan över hur ett stelbent regelverk som inte har följt med tidernas utveckling plötsligt komplicerar och fördyrar tillvaron på ett omotiverat sätt. Exempel på detta är att momsinbetalningen vid en årsomsättning som går i ett slag ändras till att krävas slutet av istället för som ske mot mitten av nästkommande månad. Dessutom krävs rapport om detta mot tidigare när årsomsättningen kommit . Då beloppet för denna för företagaren krångligare och mera kostsamma regel inte justerats uppåt på ett rimligt sätt tillbaka, borde detta ses över, för att hjälpa alla företagare som lyckas växa i årsomsättning inte minst om de är etablerade i glesbygd med krav på ett minimerande av onödiga administrativa bördor, särskilt om de på grund av ensligt läge inte lika lätt kan delas med andra på ett effektivt sätt. Ett ytterligare problem som växande företag stöter på när de vill utveckla sin kompetens är att möjligheterna för att finna sådana externa stimulansmedel är mycket begränsade om företaget har under 50 anställda. Även om detta är ett generellt problem, och en orättvisa, för alla företag med färre än 50 anställda, så kan det vara ett särskilt hämmande problem för att korrekt kunna kompetensstärka företag som är etablerade i glesbygd där närhet till kompetensstödjande service av olika slag har mera begränsad tillgänglighet. Även detta förhållande med en sådan skarp gräns för att komma i åtnjutande av kompetensstärkande resurser bör därför ses över i syfte att öka alla företags konkurrenskraft, inte minst de som är etablerade i glesbygd. Finn (M)