mot · GZ02Fi17 · 2012-04-28 00:00:00 — av bostäderna i utgörs av småhus. Genom att genomföra nödvändiga renoveringar finns en stor potential till energibesparingar. Detta gynnar miljön och klimatet, som det också medför sänkta kostnader för de boende eftersom energikonsumtionen minskar. Det innebär dessutom arbetstillfällen över hela landet. Vi menar också att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning samt social och medicinsk förtur. För är frågan om full sysselsättning en prioriterad fråga. Det handlar om var de nya jobben ska utvecklas i den globaliserade ekonomin och hur framtidens välfärd och välstånd ska byggas. Det är inte genom låga löner ska konkurrera utan genom innovationer och nytänkande, som omsätts i nya produkter eller tjänster. vill avsätta medel i en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling med inriktning mot minskad resursanvändning och energiförbrukning och i syfte att driva på för nya tekniska lösningar. Fokus ska dels ligga på kommersialisering av forskningsresultat, dels på testbäddar och demonstrationsanläggningar. Tillgång på material, energi, kunskap och kapital är en grundförutsättning för en industrination. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärden och lägre resursförbrukning allt viktigare. Det krävs en starkare koppling mellan forskningsutförare och industri. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa ett mer innovationsfrämjande arbetssätt. Miljöanpassning kommer att bli en avgörande konkurrensfaktor för svensk industri. För att stödja små och medelstora företag som arbetar på växande marknader för miljöteknik och produktionssystem för integrerad energi- och materialproduktion, behöver det skapas fler testbäddar och demonstrationsanläggningar med stöd av offentliga investeringar. avser vidare att genomföra en rad innovationsinriktade insatser. Vi vill bl.a. se innovativ upphandling för statliga myndigheter, landsting och kommuner för att stimulera framtagandet av ny teknik. Offentliga aktörer kan på så sätt använda sin upphandling för att driva utvecklingen framåt när det gäller FoU, innovationer och teknikutveckling. Vi vill också stärka Forska och väx-programmets möjligheter att finansiera projekt för att utveckla innovationsprocesser samt förstärka möjligheterna till s.k. såddfinansiering för att särskilt stimulera innovationsprocesser. vill vidare utveckla de nuvarande branschprogrammen till att bli mer av samverkansprogram där fler aktörer ingår, bl.a. för att förhindra stuprörstänkande. Utformningen ska tas fram av parterna tillsammans med universitet och högskolor. Vi vill även utveckla besöksnäringen genom att stimulera samverkansprogrammen. Den kanske främsta tillväxtpotentialen ligger i att få hit fler utländska besökare, som bor på hotell, äter och dricker på restauranger, besöker sevärdheter och handlar lokalt. Genom att utveckla strategier och åtgärder för att stärka konkurrenskraften inom besöksnäringen kan den bidra till ökad tillväxt och fler jobb i hela landet och skapa goda förutsättningar för landsbygdens framtid. 6.6Ett hållbart arbetsliv med plats för fler politik syftar till att understödja målet om arbete åt alla och att skapa ett arbetsliv präglat av medbestämmande, goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö och goda utvecklingsmöjligheter för löntagarna. Strukturer som diskriminerar och utestänger och könsrelaterade skillnader i lön, inkomst och arbetsvillkor måste brytas. För att uppnå det krävs starka fackliga organisationer som tar till vara löntagarnas rättigheter i kollektivavtalen och en arbetsrätt som garanterar grundläggande skyddsregler och sjysta spelregler på arbetsmarknaden. För att fler ska välja att organisera sig i facket vill vi införa en avdragsrätt för medlemskap i en facklig organisation. Arbetsrätten behöver stärkas på flera områden, bl.a. genom stärkt rätt till fasta jobb på heltid, bättre skydd för utstationerade arbetstagare och skärpta krav på dem som vill anställa arbetskraftsinvandrare. Det ska inte heller vara möjligt att säga upp anställda för att ersätta dem med inhyrda från bemanningsföretag. En väl utbyggd barn- och äldreomsorg och ett jämställt föräldraskap är avgörande förutsättningar för att nå målet om en jämställd arbetsmarknad. Vi vill satsa på en barnomsorg som finns tillgänglig också , nätter och . Ett systematiskt förebyggande arbete är avgörande för att minska ohälsan i arbetslivet. För dem som redan drabbats behöver rehabiliteringen och anpassningen av arbetet och arbetsplatserna bli bättre. Vi vill införa sanktioner mot arbetsgivare som inte tar sitt ansvar i dessa frågor samt stärka och utveckla tillsyns- och informationsarbete, utbildningen av skyddsombud och de regionala skyddsombudens verksamhet. För att kunna nå målet om full sysselsättning och goda arbetsvillkor behöver arbetsmarknadspolitiken anpassas till dagens och morgondagens arbetsmarknad. Tonvikten måste ligga på aktiva och kunskapshöjande åtgärder för att underlätta strukturomvandling, omställning och en god matchning på arbetsmarknaden. En sådan politik är nödvändig för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden och skapa plats för fler i arbetslivet. Arbetsmarknadspolitiken måste understödjas av en offensiv utbildningspolitik som både betonar yrkesvalets och yrkesutbildningens betydelse för den enskildes frihet, självförverkligande, identitetsskapande och ställning på arbetsmarknaden och ger goda möjligheter till livslångt lärande. Samverkan mellan skolan och arbetslivet behöver utvecklas liksom styrsystemen så att vi i högre grad får yrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och där lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. Arbetsförmedling ska inte ske i vinstsyfte. Vi vill därför avveckla de s.k. kompletterande aktörerna och avsluta kontrakten med de privata jobbcoacherna. De miljarder som lagts ut på dessa coacher har inte gett någon utdelning alls i positiva resultat för de arbetssökande. Ett flertal av coachföretagen har dessutom visat sig vara direkt oseriösa. Vi vill i stället föra över medlen till Arbetsförmedlingens egen verksamhet som går att kontrollera och utvärdera. Vi vill öronmärka medel till personal med särskild kunskap i att ge stöd till tidigare långtidssjuka, personer med funktionsnedsättningar och nyanlända flyktingar. Regeringen bör inrikta sin politik kring Arbetsförmedlings verksamhet på ett sådant sätt att kompletterande aktörer och privata jobbcoacher avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter till arbetsmarknadspolitiken. Det är en politik som lett till en explosionsartad ökning av långtidsarbetslösheten, som arbetsgivare lider brist på kvalificerade yrkesarbetare. vill slopa de rigida garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva insatser med högre kvalitet och utbildningsinnehåll som stärker möjligheterna till anställning. I syfte att förebygga långtidsarbetslöshet är det viktigt att tidigt identifiera dem som riskerar detta och att Arbetsförmedlingen har större frihet att erbjuda den aktiva insats som efter en individuell bedömning anses lämplig, utan att invänta en fast tidsgräns. Vi vill avveckla fas 3. De som redan har varit arbetslösa så länge att de placerats i fas 3 måste erbjudas aktiva och värdiga insatser utformade efter den enskildes behov. Det är därför inte en, utan flera alternativa åtgärder som behövs. Vi kommer bl.a. att erbjuda meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i 12 500 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. För några kan det innebära att de utför samma arbete som i fas 3 men med den viktiga skillnaden att de har anställning och avtalsenlig lön. Utöver denna satsning bereder vi plats i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, och som anställd lärling. Vi viker också ett antal utbildningsplatser för gruppen med möjlighet att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser med förmånliga villkor. För andra kan lönebidrag innebära en väg till varaktigt arbete. Sammantaget får samtliga deltagare i fas 3 en alternativ insats med vårt förslag. Regeringen har sänkt krogmomsen med . I har detta provats utan att det lett till nya arbetstillfällen. vill i stället använda dessa medel till ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet som möjliggör 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa. Programmet innehåller traineeanställningar vid de myndigheter och förvaltningar som behöver rekrytera på grund av stora pensionsavgångar, utbildningsvikariat inom äldreomsorgen och lärlingsanställningar inom bristyrken. Det är anställningar som behövs för att vårt samhälle ska fungera och utvecklas. På både kort och lång sikt är det en betydligt säkrare investering än att ge krogägare skattelättnader. För att minimera undanträngning och garantera att de anställda omfattas av försäkringar och rimliga villkor vill vi ändra reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen anvisas av Arbetsförmedlingen och att anvisning bara får ske till företag som omfattas av kollektivavtal. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Det viktigaste för att riva ned de hinder som möter personer med funktionsnedsättningar i arbetslivet är generellt ökad tillgänglighet, bättre kunskaper om funktionsnedsättningar, intensifierade informationsinsatser och framför allt ändrade attityder. driver kravet att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering. Om arbetsplatserna redan är tillgänglighetsanpassade minskar trösklarna för att anställa personer med funktionsnedsättningar. Taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivarna utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi avser att höja taket för den lön som får ligga till grund för bidraget. Många arbetslösa saknar grundläggande utbildning. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete och det är även nödvändigt för att kunna studera vid yrkeshögskola eller universitet. För att öka människors frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill vi införa en rätt att läsa in gymnasieskolan. De studiestöd som erbjuds ska vara utformade så att de uppmuntrar vuxna arbetslösa att använda sig av denna rätt. Många nyanlända flyktingar har en mycket kort utbildning. För att mer effektivt och målinriktat alfabetisera vuxna avser vi att genomföra en satsning på utbildning för sfi-lärare, inom ramen för lärarlyftet. I förlängningen kommer utbildningssatsningen bidra till att nyanlända snabbare kan komma in på arbetsmarknaden. behöver fler yrkesarbetare. Trots en hög arbetslöshet saknas yrkesarbetare i flera branscher och yrken. Vi avser därför att inrätta fler platser i arbetsmarknadsutbildningar, vid och inom yrkesvux. De ska inriktas på områden där det riskerar att uppstå flaskhalsar och brister och därmed underlätta strukturomvandling och bidra till varaktiga anställningar. Vi vill att det ska vara möjligt att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Därför avser vi att ta bort sex-månadersgränsen. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. utbildningar är förankrade i den lokala och regionala arbetsmarknaden och inriktade mot yrken där det finns efterfrågan på yrkesarbetare. Myndigheten för menar att intaget kan fördubblas med bibehållen kvalitet. Vi vill öka anslagen så att myndigheten kan genomföra det. Det är viktigt att det finns goda möjligheter till utbildning även för dem som har en anställning. Livslångt lärande är viktigt både före den enskilda löntagaren och för arbetsmarknadens funktionssätt. Det underlättar nödvändig strukturomvandling och ökar rörligheten. För den enskilda löntagaren bidrar det till ökad frihet och minskad risk att vid arbetsbrist bedömas ha otillräckliga kvalifikationer för det kvarvarande arbetet. Vi vill se en trepartsöverenskommelse mellan staten och arbetsmarknadens parter om en kompetensutvecklingsförsäkring. En kompetensutvecklingsförsäkring borde också gå att kombinera med ett nytt permitteringslönesystem så att den arbetsfria tiden, eller delar av den, används till utbildning för att stå bättre när konjunkturen vänder. Vi avser att återkomma med förslag om hur ett sådant system kan utformas. Söktrycket till högskolan är högt och behovet av högskoleutbildade kommer att öka. Vi avser därför att utöka antalet platser i högskolan. 6.6.3En storsatsning på utbildning för unga Återhämtningen av den svenska ekonomin efter finanskrisen har mattats av i spåren av eurokrisen. För bankerna i det svenska bankoligopolet är det dock strålande tider. De fyra storbankernas sammanlagda vinst uppgick till , en ökning med innan. är arbetslösheten på väg upp. I detta läge krävs det kraftfulla åtgärder. Eftersom det i en konjunkturnedgång är svårare för unga att ta sig in på arbetsmarknaden är det nu lämpligt att satsa på utbildning. Vi lägger därför i denna motion fram ett tidsbegränsat utbildningspaket för unga för att förhindra att många ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet eller helt slås ut från arbetsmarknaden. Vi finansierar utbildningssatsningen genom en extra tillfällig bolagsskatt på de fyra storbankerna på . Baserat resultat skulle en sådan extraskatt inbringa till statskassan. Totalt skapar vi 23 000 årsplatser och ger ungdomar möjlighet att skaffa sig kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Satsningen innehåller 15 000 platser i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, eller yrkesvux arbetslivsnära utbildningar med inslag av praktik som efterfrågas på arbetsmarknaden. I satsningen ingår också 8 000 utbildningsplatser med särskilt studiestöd på komvux eller folkhögskola för unga arbetslösa ungdomar som saknar gymnasieexamen. Det är väl känt att de unga som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder emellan. Forskning har visat att ungdomar som har haft sommarjobb har lättare att få en förankring på arbetsmarknaden efter slutförda studier. är det dock mycket få arbetsgivare som efterfrågar personer som inte fyllt ens för sommarjobb. I syfte att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning och en första kontakt med arbetslivet vill vi därför ge stimulansbidrag så att fler kommuner, landsting och ideella föreningar kan anordna sommarjobb för skolelever. 6.6.4En allmän och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid omställning är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Efter regeringsskiftet raserade regeringen snabbt och strategiskt viktiga grundstenar i försäkringen. Bara en tredjedel av de arbetslösa har rätt till arbetslöshetsersättning och av dem som förlorat ett heltidsarbete får ut av tidigare inkomst. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen har starkt bidragit till en förskjutning av maktförhållandena på arbetsmarknaden och den press nedåt på löner och arbetsvillkor som vi nu ser på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i grunden. Det är dock nödvändigt att genomföra ett antal förändringar i syfte att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- och omställningsförsäkring. Vi höjer taket, den högsta dagpenningen, och golvet från . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. På lång sikt vill vi höja ersättningsnivån till . Vi minskar också antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt. Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte heller för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Vi vill också stärka den allmänna grundförsäkringen. Regeringen har gjort det svårare att kvalificera sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade till att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Det är inte rimligt. Vi vill därför genomföra en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Vi vill att de som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen ska få rätt till ersättning med grundbeloppet. Unga, som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden kommer att kunna ta del av grundförsäkringen med vårt förslag. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. De inkomster det offentliga får genom skatterna är en avgörande faktor för sysselsättningen, på både kort och lång sikt. Genom skatterna finansieras en rad investeringar i allt från utbildning till forskning och infrastruktur, som är avgörande för att bygga ekonomiska styrka . Den relativt höga produktiviteten i bygger på skattefinansierade offentliga investeringar som vi gjort . Vi menar att det är ett övergripande samhällsekonomiskt problem att vi underinvesterar i gemensamt finansierade verksamheter. Dessutom har välfärdsinstitutioner som barn- och äldreomsorgen en avgörande ekonomisk betydelse, eftersom det möjliggör för fler att stå till arbetsmarknadens förfogande och delta i produktionen. Direkta investeringar har mycket starkare sysselsättningseffekter på kort sikt än vad till exempel bolagsvinster eller privat konsumtion skulle ha haft. Skatterna omfördelar också resurser från hög- till låginkomsttagare och därmed också mellan kvinnor och män. Det finns många skäl till att förespråka ett jämlikare samhälle och flera av dem är ekonomiskt betydelsefulla. Ett exempel är den stimulanseffekt det ger på kort sikt: genom att hämta in inkomster från grupper med hög sparkvot och i stället använda dem till löner och transfereringar åt människor som annars skulle ha haft mycket låga inkomster, förstärks efterfrågan. Det är särskilt viktigt i den internationella kris vi ser de här åren. Efterfrågan förstärks också av den trygghetseffekt som kommer av att veta att det finns fungerande skyddsnät, vilket begränsar problemet med att människor tenderar att försöka spara mer i kristider. I ett jämlikare samhälle förbättras dessutom folkhälsan, vilket över tiden får en direkt ekonomisk betydelse för hur länge och hur effektivt vi arbetar. Sysselsättningen är ett av de tyngsta skälen till att förespråkar en skattepolitik som prioriterar direkta investeringar framför skatteavdrag. Vi vill se en översyn av hela skattesystemet, och har i en tidigare riksdagsmotion (2011/12:Sk291) föreslagit att det tillsätts en parlamentarisk utredning med ett sådant uppdrag. Den enskilt största posten i regeringens ensidiga skattesänkarpolitik är det s.k. jobbskatteavdraget, som är en bärande del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Som ett första steg har vi föreslagit höjd skatt vid högre inkomster, framför allt genom en avtrappning av jobbskatteavdraget från en månadsinkomst på . De pengarna behövs till direkta investeringar som sätter fler i arbete, och skulle ge samhällsnyttiga resultat i form av högre kvalitet i t.ex. äldreomsorgen, skolan och infrastrukturen. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi avdragsrätt för medlemskap i en facklig organisation. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. Ju fler som har rätt till a-kassa, desto mindre dämpas efterfrågan i kristider. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. En del av de inkomster vi får in genom att begränsa skatteavdragen vill vi använda för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Det är ett exempel på omfördelning som stärker efterfrågan genom att gynna människor som kommer att använda dem, och ett sätt att öka jämlikheten och minska utslagningen. Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare, och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Vi vill i stället använda pengarna till att anställa fler i barnomsorgen, för att den ska vara tillgänglig , nätter och då alltfler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Det skulle betyda att i princip hela summan faktiskt gick till nya jobb, utan några dödviktseffekter, och det skulle betyda mycket för kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta. Vi föreslår också att dagens ROT-avdrag, som enbart riktar sig till villaägare och bostadsrättsinnehavare, slopas och ersätts med ett upprustningsstöd för flerfamiljshus. Villaägare som genomför energieffektiviseringsåtgärder ska även fortsättningsvis kunna få avdrag för dessa åtgärder. 6.7.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Så länge priset på transporter inte inkluderar samhällsekonomiska kostnader som miljöskador, hälsoeffekter och trafikolyckor snedvrids de ekonomiska prioriteringarna på ett kostsamt och ohållbart sätt. Det handlar om problematiska effekter i flera led, från fordonsinvesteringar till vilka varor som finns i den lokala livsmedelsbutiken. Ju längre vi låter de gamla investeringsmönstren fortsätta, desto större blir de samhällsekonomiska förlusterna. Vi menar att mycket talar för att oljepriserna kommer att öka trendmässigt, och att det djupa oljeberoende är fast i därmed utgör en betydande ekonomisk risk. De investeringar som vi föreslår i bl.a. järnvägsnätet och utbyggd kollektivtrafik är ett sätt att styra till transporter som är bättre för miljön, men hur oljeberoendet utvecklas beror också av en rad beslut i enskilda företag eller av privatpersoner.