mot · H002A392 · 2012-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt uppställning i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sysselsättningspolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en erfarenhetsdelegation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot exploatering av migrerad arbetskraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa upp ansökningar om arbetstillstånd och säkerställa att rätt avtal gäller.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kännbara sanktionsmöjligheter mot de arbetsgivare som missbrukar systemet med beviljade arbetstillstånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vandelsprövning av arbetsgivare som söker tillstånd för migrerad arbetskraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för arbetslösa att studera inom reguljär utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tidiga insatser för unga arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utbildningskontrakt för unga utan gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesintroduktionsjobb för arbetslösa unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilt anställningsstöd för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med inriktning mot bristyrken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrningen och utvecklingen av Arbetsförmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samlade resurser för personer med komplexa behov där arbetslöshet utgör en del. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fas 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreningsjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilt anställningsstöd med 100 procents subvention i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera med bibehållen ersättning för dem som tidigare befunnit sig i fas 3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intensifierad arbetsförmedling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt tak och höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa arbetslöshetsavgiften.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka resurserna till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och bör ta fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att undersöka och föreslå åtgärder mot obetald arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt arbetsmiljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de regionala skyddsombuden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all upphandling som rör arbetsmiljöfrågor ska ske i samverkan med skyddsombud eller skyddskommitté. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en företagshälsovård med kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett socialt protokoll i EU. 1 Yrkandena 58 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 23 hänvisat till FiU. Vår syn på arbetslinjen Ramanslag (tkr) Avvikelse från regeringen (S) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser För oss socialdemokrater är arbetslinjen ett uttryck för en politisk värdering alla ska göra rätt för sig och känna delaktighet i samhället. Staten har ett ansvar att föra en politik som syftar till full sysselsättning, och individen har ett ansvar att sträva efter sysselsättning för egen del. Arbetslinjen innebär att alla som kan arbeta ska ha både en möjlighet och en skyldighet att göra det. Med vår politik vill vi skapa frihet för människor att forma sina egna liv, uppmuntra utveckling och se möjligheter. Målet är arbete åt alla full sysselsättning. En starkare arbetslinje är vårt medel att nå dit. Genom att förbättra människors villkor och möjligheter till utveckling och bekämpa arbetslöshet läggs grunden för tillväxt och välfärd. För varje människa är det egna arbetet grunden för försörjning och för friheten att kunna göra egna val i livet. Att arbeta ska alltid löna sig. Jämställdhetsperspektiv ska genomsyra arbetsmarknadspolitiken, och alla former av diskriminering ska aktivt motarbetas. Att människor arbetar och försörjer sig är grunden i en socialdemokratisk välfärsmodell som skapar hög sysselsättning, låg arbetslöshet, jämlikhet och ökat välstånd. Den generella välfärden är avgörande för att arbetslinjen ska kunna upprätthållas. En väl fungerande barn- och äldreomsorg är nödvändigt för alla både kvinnor och män, ska kunna yrkesarbeta. Bra sjukvård och trygghetssystem hjälper människor att komma tillbaks i arbete efter sjukdom. Hög kvalitet i skola och högre utbildning liksom möjlighet till livslångt lärande är en förutsättning för en snabbt föränderlig arbetsmarknad. Men det omvända gäller också. När arbetslöshet och utslagning tillåts växa minskar intäkterna till välfärden som kostnaderna ökar. av de personer som får ekonomiskt bistånd från kommunerna har arbetslöshet som skäl. De är inte förhindrade eller oförmögna att arbeta. Kommunerna drabbas dubbelt av arbetslösheten, dels genom uteblivna skatteintäkter, dels genom ökade kostnader för försörjningsstödet. På så sätt minskar resurserna till skolan, vården och omsorgen. Både omställning och trygghet är viktiga delar i den socialdemokratiska arbetslinjen. Det betyder att den som förlorat sitt jobb eller som vill byta arbete ska ha rätt till stöd. Arbetslinjen innehåller också skyldigheter, som att arbeta efter förmåga, aktivt söka jobb och utveckla sin kompetens. Den som är arbetslös ska ha rätt till ersättning när hon eller han söker jobb men också ha ansvar att byta yrke om så behövs, vidareutbilda sig eller flytta för att få ett jobb. Full sysselsättning är den ekonomiska politikens viktigaste mål. Under har arbetslösheten i legat högre och sysselsättningen lägre, även i perioder med stark BNP-tillväxt, än vad som var fallet före 1990-talskrisen. För att politiken tydligare ska verka för en ökad sysselsättning bör det ekonomiska ramverket kompletteras med ett sysselsättningspolitiskt ramverk.§ Sysselsättningsgrad (trend) Källa: SCB/ Full sysselsättning är ett läge när alla som kan och vill arbeta också hittar ett arbete. För att begreppet full sysselsättning ska vara meningsfullt som målsättning krävs att sysselsättningsgraden är hög. Det räcker inte med låg arbetslöshet. Många måste både vilja och kunna arbeta. Politiken måste bidra till att forma en ekonomisk miljö där fler jobb kan skapas så att fler också hittar ett arbete. Då krävs att efterfrågan på varor och tjänster i ekonomin hålls på hög nivå. Det krävs en aktiv näringspolitik som gör att företag kan växa och anställa. Penning- och finanspolitiken måste användas effektivt. I Socialdemokraterna budgetmotion 2013, Fler jobb för , genomförs ett antal centrala steg för att påbörja ett långsiktigt reformarbete som tar till full sysselsättning. Det handlar bland annat om sänkta trösklar för arbete genom lägre avgifter till a-kassan investeringar i utbildning som förbättrar matchningen på arbetsmarknaden en utbyggd barnomsorg som gör det möjligt för fler att lönearbeta aktiva näringspolitiska insatser som ökar efterfrågan på arbetskraft. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning behöver ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas. Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett övergripande mål tydliggör politikens inriktning. Det stärker styrningen inom och myndigheterna för att lyfta fram nya förslag som verkar i riktning mot måluppfyllelse. Vi vill se ett övergripande sysselsättningsmål. Detta ska kontinuerligt kompletteras av tidsatta delmål. Målet ska vara styrande för den förda ekonomiska politiken, som det finanspolitiska ramverket efterföljs. För att tydliggöra betydelsen av ökad delaktighet på arbetsmarknaden bör sysselsättningsgraden vara ett övergripande mått. Exakt vilket mått på sysselsättning som ska följas bör utformas inom . En dimension som måste analyseras är vilka åldersgrupper som ska avses, bland annat för att undvika en konflikt mellan sysselsättningsmålet och våra höga utbildningspolitiska ambitioner. Huvudmålet med mål om sysselsättningsgrad ska kompletteras med återkommande uppföljning av antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Huvudmålet kan kontinuerligt brytas ner på undergrupper. Operativa delmål ska formuleras som bidrar till att nå det övergripande sysselsättningsmålet. Ett operativt delmål ska vara att minska skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män. Arbetslösheten är fortsatt hög. Regeringens jobbpolitik ger inte önskat resultat. Andelen av befolkningen som är i arbete, den så kallade sysselsättningsgraden, har minskat trots att ett av regeringens huvudfokus varit att minska utanförskapet. Efter valvinsten sjösatte regeringen sina reformer med skattesänkningar, kraftigt försämrad a-kassa och höjda avgifter, utförsäkring av sjuka, sänkta arbetsgivaravgifter, aktivitetsförbud på arbetsförmedlingen för unga, kraftig minskning av vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning samt införande av fas 3. står det klart att politiken inte håller måttet. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten ökar och antalet arbetslösa som har mycket svårt att ta sig in på arbetsmarknaden ökar. Antalet personer som varit arbetslösa riktigt länge, , har ökat från drygt 28 000 till nästan 70 000. har, till skillnad från många andra länder, goda statsfinanser och möjlighet att investera för att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt och nya jobb. Ändå väljer regeringen att föra en politik som varken klarar arbetslösheten, sysselsättningen eller utanförskapet. Det är inte genom fler generella subventioner till företagen utan genom en politik för nya jobb och en konsekvent satsning på människors kompetens som arbetslösheten kan bekämpas. Det handlar om yrkesutbildning och högskoleutbildning för att möta arbetsmarknadens behov men också om nya utbildningschanser för alla som hamnat långt från arbetsmarknaden. Rejäla resurser måste satsas på alla de ungdomar som tillåtits misslyckas i skolan för att de ska nå gymnasiekompetens och ett riktigt jobb. Det blir allt mer tydligt att konflikten om jobben handlar om ska satsa på utbildningslinjen eller försämrad trygghet. Den samlade ekonomiska politiken måste utformas så att individers vilja till arbete förstärks. Det sker genom att arbete lönar sig, genom en bra lön och rätt till exempelvis pension, a-kassa och avtalsförsäkringar. Arbetslinje även för funktionsnedsatta I det samhälle som vi strävar efter delar vi utvecklingens risker och kan därför välkomna de möjligheter som en internationalisering och en teknisk utveckling innebär. Det rådande arbetsmarknadsläget och den situation som vi ser runt omkring oss gör att vi i närtid måste klara av en rad utmaningar som har direkt bäring på vårt lands möjligheter att utvecklas bort från hög arbetslöshet, bristande välfärd och ökade klyftor. Det räcker inte med att fokusera på människors vilja till arbete. Politiken måste också utformas så att fler kan arbeta. Det handlar bland annat om att öka sysselsättning och arbetstid genom välfärdsreformer, som tillgång till barnomsorg och äldreomsorg. Unga måste få jobb, frånvaro på grund av ohälsa förebyggas, nya svenskar få jobb snabbare och den som vill arbeta ska ha möjlighet att göra det. Varje arbetad timme behövs. Medan ett heltidsarbete är en självklarhet för de flesta män tvingas kvinnor fortfarande ofta acceptera ett deltidsarbete och en lön som det inte går att försörja sig på. Det gäller i första hand yrken inom vård- och omsorgssektorn, hotell- och restaurangsektorn och inom handeln. arbetar cirka 200 000 personer ofrivilligt deltid och en majoritet av dessa är kvinnor inom LO-kollektivet. Som deltidsanställd har man förutom lägre inkomst ofta ett lägre deltagande i planeringen av arbetet och ett mindre inflytande över arbetet och arbetets förläggning. Forskning visar också att risken för sämre hälsa är högre bland deltidsarbetande. kommer en femtedel av alla som bor i att vara . Den stora generation som går i pension mitt i livet tar med sig en aktiv livsstil in i pensioneringen och har många innehållsrika år framför sig. Allt fler kan och vill arbeta efter 65-årsdagen. Hur de nya äldre kan välja att ordna sina liv har stor betydelse för den svenska välfärden. Fler måste jobba längre Fler äldre i befolkningen betyder mer erfarenhet i befolkningen. Som ett litet land i en globaliserad värld behöver ta tillvara den erfarenheten. Gruppen 55+ är en allt viktigare grupp i arbetslivet för samhällsekonomin. i arbete fram till , och även längre, är av stor betydelse för den enskilde och för samhällsekonomin. Arbetsmiljö, hälsa och produktionskrav påverkar möjligheten att kunna arbeta längre och likaså välfärdstjänsternas utveckling. visar att fler låginkomsttagare än höginkomsttagare tar hand om sina gamla föräldrar. har inte alla möjlighet att arbeta fram till pensionsåldern många slits ut eller tvingas till arbetslöshet . Det är ett enormt slöseri med människors kraft, som inte ska existera i ett modernt och utvecklande arbetsliv. Att kunna vidareutbilda sig under hela arbetslivet har också stor betydelse för hur många som har möjlighet att jobba fram till pensionsåldern. Det behövs en framsynt strategi för att ta tillvara erfarna anställda så att deras kompetens kan komma yngre och nyanställda till del. På så sätt kan den erfarna personalens kompetens tas tillvara, arbetsvillkoren bli rimliga för den som inte längre orkar tunga lyft som rekryteringen och introduktionen av ny personal underlättas. drabbas många av smygande åldersdiskriminering och fördomar. Svensk arbetsmarknad behöver alla arbetsföra 55+ och vi föreslår därför att regeringen tar initiativ till att tillsammans med arbetsmarknadens parter inrätta en erfarenhetsdelegation. Delegationen ska ha till uppgift att förändra attityden till äldre på arbetsmarknaden så att äldres erfarenhet bättre tas tillvara, kartlägga de hinder som finns och föreslå åtgärder för att dessa ska kunna undanröjas. Förbättra situationen för funktionsnedsatta För oss socialdemokrater handlar tillgänglighet om att vi vill forma ett samhälle där alla platsar och där alla behövs. Funktionsnedsättning ska inte vara ett hinder att delta i samhällets olika delar och i arbetslivet. En del av en fungerande arbetslinje handlar om hur de som står längst från arbetsmarknaden ska ges möjligheter att försörja sig på eget arbete utifrån de egna förutsättningarna. Funktionsnedsatta har svårt att konkurrera på lika villkor med andra arbetssökande om jobben. För personer med nedsatt arbetsförmåga krävs vanligtvis en subvention av lönekostnaden för att arbetsgivaren ska kompenseras för den lägre produktiviteten. Andelen anställda med lönesubvention har dock minskat i förhållande till andelen funktionsnedsatta som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Den andelen var vid slutet av , men i takt med att det totala antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen ökat har den sjunkit till . har det dock varit svårt att finna platser för denna typ av subventionerade anställningar. Vi antar att det beror på att dessa platser konkurrerar med andra åtgärder som till exempel fas 3. Personer med funktionsnedsättning har den lägsta sysselsättningsgraden av alla. Kvinnor med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta i lika hög utsträckning som män, men arbetar oftare deltid. Kvinnor kombinerar i högre utsträckning sin deltidsanställning med sjukpenning eller sjukersättning. Därmed deltar kvinnor och män systematiskt i olika program och insatser. Kvinnor är överrepresenterade i förberedande insatser, inklusive arbetsinriktad rehabilitering, medan män är överrepresenterade i alla de fem anställningsformerna med lönestöd. presenterades i ett betänkande av , Sänkta trösklar högt i tak (SOU 2012:31), förslag till förstärkning och förändring av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning. Vi ställer oss positiva till huvudinriktningen i utredningen och avvaktar nu remissbehandling och regeringens förslag. Stopp för exploatering av migrerad arbetskraft ska vara ett öppet land som ska välkomna nya medborgare men även människor från andra länder som tillfälligt väljer att bidra med sitt arbete och sin kompetens hos oss. Rörlighet över gränserna är positivt i sig, och vi har mycket att vinna på att fler människor får möjlighet att komma som arbetskraftsinvandrare till vårt land, men arbetskraftsinvandring får aldrig användas för att utnyttja och exploatera människor. Vi vill slå vakt om ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. I ska svenska löner och villkor gälla för alla som arbetar. För en arbetsgivare som vill rekrytera personal från ett land utanför EU är det numera väldigt enkelt. Det räcker att skicka en ansökan till tillsammans med information om de villkor som utlovas när det gäller lön och andra anställningsvillkor. Facket har möjlighet att yttra sig över de utlovade villkoren. De fackliga organisationerna vittnar om att det är överraskande lätt att få till stånd lönehöjningar och andra förbättringar för att nå upp till kollektivavtalsnivå. Att fackets krav möter överraskande svagt motstånd beror dessvärre på att jobberbjudandets villkor inte på något sätt är bindande. När arbetstillståndet väl är beviljat kan arbetsgivaren avtala om helt andra löne- och anställningsvillkor. Oseriösa aktörer har också mycket riktigt satt i system att avtala om väsentligt sämre villkor än de som låg till grund för positiva beslut. Dessutom är det inte ovanligt att den lön som faktiskt betalas ut till den anställde är ännu lägre. Om han eller hon klagar så väntar utvisning ur landet eftersom uppehållstillståndet är knutet till anställningen. Detta är en oacceptabel ordning som leder till lönedumpning, utnyttjande av människor och osund konkurrens där seriösa företag missgynnas i konkurrensen. Lagstiftningen är konstruerad för svenska arbetsgivare som ansöker om arbetstillstånd och innehåller inga verktyg för att ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande, att företagen inte har skatteskulder eller uppvisar andra klandervärda beteenden. För att arbetskraftsinvandringen ska fungera väl och inte leda till utnyttjande av människor eller social dumpning som konkurrerar ut seriösa företag måste följande förändringar genomföras. bör ges i uppdrag att följa upp de ansökningar om arbetstillstånd som de beviljar och säkerställa att rätt avtal gäller. Kontrollera att inbetalda skatter och avgifter motsvarar den lön som arbetsgivaren uppgivit. Det avtalsförslag som ligger till grund för att arbetstillståndet beviljas ska vara rättsligt bindande som lägsta nivå så att det inte går att efter beviljat tillstånd omförhandla till väsentligt sämre villkor. Sanktionsmöjligheter mot de företag som missbrukar systemet ska vara kännbara. Det är nödvändigt med en förhandskontroll av arbetsgivaren. Den som har skatteskulder eller har missbrukat systemet ska inte få tillstånd. Förbättra matchningen på arbetsmarknaden Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa tillväxt av nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Skillnaderna mellan den socialdemokratiska jobbpolitiken och regeringens är skarp när det gäller prioriteringen och synen på utbildning. Vi vill ge den som är arbetslös chansen att rusta sig med nya kunskaper. Nya kunskaper ger nya möjligheter på arbetsmarknaden som företag och offentlig verksamhet får möjlighet att rekrytera personal med rätt kompetens . I en hårdnande global konkurrens måste konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Regeringen har konsekvent valt en motsatt väg genom att pressa ner den så kallade reservationslönen för att skapa nya jobb med allt lägre löner. Utbildning är central i den socialdemokratiska jobbpolitiken. Det handlar om högre kvalitet i undervisningen inom grundskola och gymnasieskola. Det handlar om att skapa utbildning som främjar rörlighet och flexibilitet, arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och kompetensutveckling. Fler ska våga och kunna ta nya steg i arbetslivet. Det handlar också om spetskompetens och forskning. är för litet för att inte ha ett strukturerat och kreativt samarbete mellan näringsliv, stat och universitet och högskolor. () och menar att det finns tydliga tecken på att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats . KI noterar att andelen företag som rapporterar arbetskraftsbrist är hög givet det rådande arbetsmarknadsläget. KI menar vidare att den genomsnittliga tiden för att genomföra en rekrytering i det privata näringslivet har ökat. Den så kallade jobbchansen, det vill säga sannolikheten för en arbetslös att få jobb vid ett givet arbetsmarknadsläge, är lägre än . Även noterar att matchningen på svensk arbetsmarknad försämrats . I organisationens årliga rekrytringsenkät uppger omkring hälften av företagen att de haft ganska eller mycket svårt att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Trots den höga svenska arbetslösheten, så möter företag som söker arbetskraft problem med att hitta rätt kompetens. har antalet vakanser ökat utan att arbetslösheten har minskat i motsvarande grad. Detta indikerar i sin tur att arbetsmarknaden börjat fungera sämre. I Arbetsförmedlingens bedömning av efterfrågan på arbetsmarknaden (som presenterades ) råder det brist på arbetskraft inom ett flertal yrken. Många bristyrken kräver högskoleutbildning, men brist råder också inom ett flertal yrken där det inte krävs högskoleutbildning. Yrken med störst brist på sökande fram Civilingenjörer, gruvteknik och metallurgi Civilingenjörer, bygg och anläggning Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Civilingenjörer, elektronik och teleteknik En viktig förklaring till att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats är den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som skett sedan regeringsskiftet från aktiva insatser till passiva åtgärder. Passiv jobbpolitik, långtidsarbetslösheten växer Den borgerliga regeringen har utdelat ett dråpslag mot vuxenutbildningen. /2006 till 2007/2008 försvann nästan var tredje plats i komvux, mer än 40 000 platser. drog regeringen drog ner på statligt stöd till vuxenutbildning, särvux, yrkeshögskola och sfi. Antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har minskat från ungefär 11 000 till ungefär 4 500. Istället för aktiva insatser möts den arbetslösa av passiva insatser med låg kvalitet. De massiva nedskärningarna i människors möjlighet att studera i vuxen ålder kom vid sämsta tänkbara tillfälle, under en djup jobbkris.