ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub291 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. En av de stora förändringarna i den nya gymnasieskolan är att inte alla gymnasieprogram längre är högskoleförberedande. Det leder till att valet av gymnasium kommer att bli mycket viktigt, särskilt med tanke på att regeringen tidigare kraftigt har minskat antalet platser i komvux. De som väljer att söka till ett yrkesprogram ska vara godkända i åtta ämnen och sökande till ett högskoleförberedande program ska vara godkända i tolv ämnen. Detta innebär att en elev måste veta redan i årskurs sex om han eller hon kommer att söka till ett högskoleförberedande program, eftersom det då krävs att man väljer rätt antal språk för årskurs sju. Den nya gymnasieskolan innebär också att de som väljer ett yrkesprogram inte automatiskt får möjligheten att läsa in en grundläggande behörighet till högskolan. Tillval av fler ämnen innebär att man måste använda alla timmarna från det fria valet. Kommuner måste också skjuta till ytterligare platser, då inga statliga medel finns för detta. För en elev som går ett yrkesprogram innebär tillval dessutom en större arbetsbörda i timmar räknat än för elever på ett högskoleförberedande program. Den grundläggande högskolebehörigheten handlar inte enbart om möjligheten att söka till högskolan, utan den är minst lika viktig om man ska söka till kvalificerade yrkesutbildningar och kunna fungera som medborgare i vårt alltmera komplicerade samhälle. Därför ska alla gymnasieprogram ge grundläggande behörighet till högskolan. Det är nödvändigt eftersom dagens moderna arbetsliv, och möjligheten att utvecklas inom sitt arbete eller starta eget, kräver goda kunskaper i bl.a. svenska och engelska. Det är inte rimligt att man som femtonåring ska behöva välja hela sin framtid. Det måste även finnas praktiska och teoretiska program, då det alltid kommer att finnas elever som inte väljer att gå vidare till högskolan. Men, alla ska ha möjlighet att gå vidare till högskolan om man väljer att studera vidare senare i livet. Därför ska alla gymnasieprogram även fortsatt ge grundläggande behörighet till högskolan, och alla gymnasieprogram ska leda fram till en gemensam gymnasieexamen. Även den som har tänkt studera vid högskola ska ha möjlighet att börja jobba direkt efter gymnasiet. Därför bör en arbetsförberedande utbildning med arbetsrätt ingå i den obligatoriska gymnasieutbildningen. Elevdemokratin och elevinflytandet är en viktig del av gymnasieskolan och elevernas möjlighet att påverka undervisningen och arbetsmiljön. Här ingår bl.a. elevers rätt att utvärdera lärare. Det ska även finnas möjlighet att ha elevmajoritet i de lokala skolstyrelserna. I framtidens gymnasieskola är jämställdhetsperspektivet viktigt och målet måste vara att utbildningarna blir mer jämställda. Därför bör studie- och yrkesvägledare både på högstadiet och i gymnasiet utbildas så att de bättre kan uppmuntra eleverna till programval som bryter genusnormer.
mot · H002Ub294 · 2012-10-02 00:00:00 — Låt gymnasieelever smygstarta på högskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta högpresterande gymnasieelever få chansen att delta i högskolekurser på nätet för att ge både stimulans och en möjlighet för elever på mindre orter och från olika miljöer att delta. I den svenska skoldebatten får elever som har svårt att nå målen eller som hoppar av gymnasiet stort utrymme. Det är viktigt att komma till rätta med dessa problem. finns det en helt annan grupp elever som inte får glömmas bort, nämligen de som lär sig snabbt och behöver ytterligare stimulans och utmaningar för att behålla sitt intresse för vidare studier och forskning. Elever som tidigt når målen i gymnasiet och som behöver nya utmaningar finns i hela landet, även i gymnasieskolor på orter där det troligen aldrig kommer att finnas underlag för lokala profilklasser av den typ som startats. Många av eleverna kommer från miljöer som saknar akademisk tradition och många varken kan eller vill flytta till någon av de städer där det finns profilklasser i gymnasiet. En bra lösning skulle därför vara att ge dem möjlighet att delta i högskolestudier på nätet där många högskolor runt om i landet erbjuder både kurser och program med hög kvalitet. Deltagarna får undervisning, grupparbetar och examineras på nätet och får minst lika god tillgång till lärare och närhet till studiegruppen som studenter vid campus. En gymnasieelev som exempelvis redan blivit godkänd i sina kemikurser skulle kunna följa en högskolekurs i kemi på deltid under den sista terminen på gymnasiet utan att behöva lämna skolan och ta sig till en högskola. Det som hindrar gymnasieelever från att delta i högskolekurser är att de saknar grundläggande behörighet då de ännu inte fått sitt slutbetyg. Högskolestudier är krävande, och det måste självklart även framöver finnas krav på förkunskaper. Det finns dock lösningar i andra länder som skulle kunna inspireras av för att ge gymnasieelever chansen att smygstarta på högskolan. i tvekar inte att ge högpresterande gymnasieelever chansen att börja på högskolan och erbjuder omfattande early start-program särskilt för dessa studenter. Dessa ges även på nätet. I , ett land vars utbildningsframgångar ofta lyfts fram internationellt, kan gymnasieelever läsa vid högskolorna genom så kallad öppen universitetsundervisning. Kurser som är likvärdiga med vanliga högskolekurser kan räknas in i en kommande examen. Ett liknande svenskt system skulle kunna ge elever från miljöer utan akademisk tradition eller som har svårt att flytta möjlighet att prova högre studier. Det skulle kunna vara en tidig ingång till högskolan för gymnasieelever som i värsta fall rullar tummarna fram till studenten. skulle ha mycket att vinna på att erbjuda fler högpresterande gymnasieelever nya utmaningar.
mot · H002Ub296 · 2012-10-03 00:00:00 — Utredning av inkomsttaket för maxtaxan i barnomsorgen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av nivån på det inkomstrelaterade maxtaket för maxtaxan i barnomsorgen samt studera effekter av en framtida årlig indexuppräkning av maxtaket. Maxtaxan i barnomsorgen infördes . Det innebar ett stort avsteg från kommunernas ansvar att själva sätta nivån på sina avgifter och taxor för den verksamhet de bedriver. Flera kommuner hade då avgiftssystem som utgick ifrån nyttjandegraden och ibland även kombinerat med ett inkomstrelaterat system. När Maxtaxan infördes var det säkert många som kände en stor lättnad över den direkta kopplingen mot familjens samlade inkomst, vilket i de flesta fall innebar en sänkning av avgiften för föräldrar som studerade eller som var ensamförsörjande. Maxtaxans inkomstrelaterade tak , respektive av inkomsten, för det första till det tredje barnet, är fördelningspolitiskt riktigt. Men maxtaxans högsta nivå, för en familj med ett barn, baseras på ett inkomsttak vid en samlad inkomst på . Den nivån var ifrågasatt redan då 2001 och är inte mer självklar . För två föräldrar med rätt normala inkomster innebär taknivån en kostnad på , för ett barn som är i förskola . För tredje barnet i samma familj blir den dagliga avgiften . Många av dessa föräldrar skulle gärna betala mer ifall kommunen kunde öka öppettiderna eller förstärka personalbemanningen på förskolan. Löneutvecklingen har inte stått still alla dessa år och vi anser det befogat att se över maxtaxans inkomstrelaterade avgiftstak och utreda vad en lämplig nivå bör ligga 2013 samt att därefter indexreglera nivån för att inte fastna i samma situation på nytt. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att göra en översyn av nivån på det inkomstrelaterade maxtaket för maxtaxan i barnomsorgen samt även studera effekter av en framtida årlig indexuppräkning av maxtaket.
mot · H002Ub298 · 2012-10-04 00:00:00 — Alla barn har särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra för våra barn och om personal i förskolan. De flesta barn går i förskolan. Vi har en bra förskola i , barnen trivs och utvecklas oftast på ett mycket positivt sätt, föräldrarna är nöjda med förskolan för sina barn. Förskolepersonalen gör ett mycket bra arbete utifrån förutsättningarna de får. På många förskolor vittnar personalen och föräldrarna om att barngrupperna är för stora, och har det blivit en allt sämre arbetsmiljö för barn och personal. Alla barn har särskilda behov. Förskolan ska vara ett komplement till föräldrarna och hemmet och en läroplan som ställer krav på pedagogiskt innehåll. Barngrupperna blir större på många av våra förskolor och personaltätheten är mindre per antal barn, vilket i sin tur inte ger förutsättning för förskolepersonalen att arbeta på ett pedagogiskt sätt med de barn som har extra behov av stöd. Det är inte ovanligt att innan förskolan kan få mer resurser ställs ofta krav på en diagnos eller utredning av barnet, vilket jag tycker inte alltid är lämpligt. Då alla barn har särskilda behov och förskolepersonalen har så mycket kunskap borde förskolan ha en bättre grundbemanning så att inte barnen behöver utredas enbart för att få mer personal. kan det vara nödvändigt att få en diagnos men ibland kan det vara så också att det händer saker i barnens omgivning som också påverkar hur de är eller mår. Föräldrar, förskolepersonal och barnen borde få känna att alla barn har särskilda behov utan att tidigt i livet få med sig att det är något fel, men då krävs en förändring av hur man ser på resurser, barngrupperna, grundbemanningen med mera på förskolan så att alla barn kan få lyckas utifrån sin egna förmåga.
mot · H002Ub299 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeshögskoleutbildning. Reformen som startade med kvalificerad yrkesutbildning och som utvecklats till yrkeshögskoleutbildningar har som mål att tillgodose arbetslivet den kompetens som behövs. I utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU7 står följande: Vuxenutbildningen ska inte enbart ses som ett sätt att möta de utmaningar vi ställs inför utan också i ett framtidsperspektiv, vilket innebär en beredskap för kommande utmaningar i samhälls- och arbetslivet. Med anledning av ovanstående kan vi konstatera att antalet platser inom , trots extra satsningar, inte räcker till. Myndigheten beskriver situationen på följande sätt: har antalet sökande till ökat med fantastiska . sökte 44 800 personer till och 2011 var siffran uppe i 64 400, enligt en studie från myndigheten. Trots ett ökat söktryck har antalet studerande som kunnat beredas plats i utbildningar ökat med , från 38 600 till 44 300. Det beror på att antalet tilldelade studieplatser inte motsvarar det starka och växande intresset för att studera på yrkeshögskola. Fördelningen av platser har skett utifrån kriterier som bidrar till att storstadsregionerna blir vinnarna och landsbygden förlorare. Platser förs från landsbygdsregioner till storstadsregioner. Detta bidrar till att tillväxtmöjligheterna för regioner utanför storstäderna blir sämre. Regeringen bör därför överväga en långtidsplanering för utbyggnad av yrkeshögskoleutbildningar och se över kriterierna för fördelning av platser så att hela landet får goda utvecklingsmöjligheter.
mot · H002Ub301 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Förskolelyft 2. Förskolelyftet 2 handlar mycket om kvalitetssäkring och att utbilda förskollärare och förskolechefer i dokumentation och kvalitetssäkring. Med anledning av att den nya läroplanen för förskolan ställer stora krav på dels vad förskolan ska bidra med när det handlar om barnens utveckling, dels vad specifikt förskolläraren har för åtaganden och dels vad arbetslaget har för åtaganden menar vi att det är viktigt att nästa förskolelyfts innehåll fokuserar på arbetslagets uppgift. Läroplanen för förskolan reglerar att det ska finnas förskollärare på en förskola men den säger också att annan personal med annan pedagogisk utbildning kan vara anställda. I finns över 70 000 barnskötare anställda vid förskolor, och det är viktigt att hela arbetslaget får tillgång till nya kunskaper och framförallt hur man på bästa sätt arbetar i arbetslag för att få fram det bästa av varje person, till nytta för de enskilda barnen. Vi anser därför att man bör se över möjligheterna att införa Förskolelyft 2.
mot · H002Ub302 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett barnskötarlyft. Det är viktigt att vi har fler yrkesgrupper i vår unika förskola där förskollärare och barnskötare kan komplettera varandra med sina olika utbildningar. Det är det som har gjort vår svenska förskola så unik och accepterad och önskvärd av både föräldrar och barn. I har vi ca 70 000 utbildade och outbildade barnskötare. Många ungdomar som läser på barn- och fritidslinjen frågar varför de inte gymnasieutbildning kan få en anställning som barnskötare utan måste läsa vidare till ett annat yrke på högskolan. Om man jämför hur det är när man utbildar sig inom vården så är man undersköterska på gymnasiet och anställningsbar. Om man som arbetsgivare anser att det finns brister i den utbildningen för att bli anställningsbar måste vi se till att förändra utbildningen. I stället för att anställa utbildade barnskötare, så som man gör med undersköterskor, så anställer man outbildad personal som senare får fasta anställningar. Där man som arbetsgivare får totalt sett allt fler outbildade som man måste utbilda senare om man vill att personalen ska ha utbildning och att förskolans personal ska ha en bra kompetens. Det är viktigt att vi sänder ut signalen från och regeringen att det inte finns några statliga intentioner som innebär en strävan mot en viss personalkategori i förskolan. Både barnskötare och förskollärare är viktiga framtidsyrken och måste det satsas på såväl en bra förskollärarutbildning som en utbildning som faktiskt ger en barnskötarexamen. och är överens om att båda yrkena behövs och bidrar gemensamt utifrån olika kompetenser till både omsorg och lärande. De har också sänt ut ett gemensamt brev till samtliga landets kommuner om förskolan och hur de ser på förändringarna i den nya läroplanen om bland annat förskolepersonalen och arbetslaget. Det är viktigt att man som barnskötare ska kunna känna stolthet för sitt yrke och känna att det är ett framtidsyrke. Särskilt nu när flera partier inser att det behövs en förskola som även är öppen , nätter och . Då behövs mer av barnomsorg som barnskötarna har en mer inriktning på sin utbildning. Många barnskötare som har sitt dagliga arbete på en förskola, har fått höra att arbetsgivaren ska göra om barnskötartjänsterna till förskollärartjänster eller att vi inte ska anställa barnskötare mer, vilket får konsekvensen att många erbjuds bara visstidsanställningar eller vikariat tills tjänsten tillsätta med en förskollärare. Ofta också då på en lägre sysselsättningsgrad, vilket innebär att man får svårt att få en lön att leva på. Om vi ser olika yrkesgrupper som något positivt i förskolan, så kan också barnskötarna få tillsvidareanställningar och heltider och få känna sig stolta. Det är viktigt att få kompetensutbildning inom sitt egna yrke och inte enbart få utbildning för att byta yrke. Det är också viktigt att kunna validera sina kunskaper och kompetensutbilda sig till förskollärare eller till barnskötare. Därför man se över möjligheterna till ett barnskötarlyft för att höja respekten och kompetensen. En god kvalitet på förskolan är bra för alla.
mot · H002Ub304 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolebehörighet på yrkesutbildningar. Flera rapporter visar att allt färre ungdomar väljer yrkesutbildningar på grund av att dessa inte ger högskolebehörighet. Det är oroväckande eftersom arbetsmarknaden efterfrågar yrkesutbildade personer och det sker ett stort generationsskifte inom många yrken. Ungdomar vill efter avslutat gymnasium ha möjlighet att söka till högskola eller universitet längre fram i livet även om de valt en yrkesutbildning. De vill slippa att komplettera sina gymnasiestudier ytterligare utan vill att de ska få högskolebehörighet när de har avslutat sina gymnasiestudier. Ungdomarna vill inte behöva slösa bort tid på att skaffa sig en högskolebehörighet som de borde ha fått under sina studieår i gymnasiet. De vill kunna gå vidare till högre studier direkt. Det är därför angeläget att se över innehållet i yrkesutbildningarna så att de ger behörighet att söka till högskolan. Om yrkesutbildningarna inte leder till högskolebehörighet kan vi räkna med att det uppstår en brist inom flera områden, vilket kan leda till att tillväxten bromsas.
mot · H002Ub313 · 2012-10-04 00:00:00 — Bristen på historieundervisning om ursprungsbefolkning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av historieundervisning om ursprungsbefolkning i våra skolor. Samernas historia är till stor del skriven av svenskar och formad av och statens inflytande. använde brutala metoder för att få samerna att gå ifrån sina gamla religiösa traditioner. Det var början på en politik för att få samerna försvagade och på så sätt lättare att manipulera. Samerna blev ett lätt offer för den svenska staten. Samernas historia är inget för svenska staten att vara stolt över. Slaveri, tvångsförflyttningar, religionsförbud, språkförbud och nedvärdering är några exempel på vad som hände. I dagens svenska skolor lär sig barnen knappt något om den samiska historien. Ny teknik och nytt intresse har gjort att den svenska historieskrivningen måste skrivas om och ta större hänsyn till den samiska historien. Antalet registrerade samiska fornminnesplatser har formligen exploderat . Det handlar om nya arkeologiska fynd av kåtaplatser, renvallar, mjölkgropar, gravar och annat i en så stor omfattning att det ger nya perspektiv på vår gemensamma historia. När TV4 i sin serie mörka historia granskade dagens historieböcker i den svenska skolan återfanns övergreppen inte beskrivna i någon större omfattning. Även om det inte är någon täckande undersökning är det ändå en signal om att krafttag behövs. Det är viktigt att undervisningsmaterialet om samernas historia är korrekt och skrivet utifrån ett nutida historieperspektiv. Rasism, fördomar och förtryck av samer bör beskrivas i undervisningsmaterialet för att lärdomar ska kunnas dras i dagens undervisning av barn. är ursprungsbefolkning och en av våra nationella minoriteter. Därför är det inte acceptabelt att överlämna åt skolan att välja på vilket sätt man behandlar ett folks historia. Självfallet borde samernas historia ha rättvisande undervisning i alla landets skolor.
mot · H002Ub315 · 2012-10-03 00:00:00 — Högskolestudier i takt med arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera och främja möjligheten för högskolestuderande att studera . behöver en välutbildad arbetskraft, med både bredd i grunden och med spetskompetens. Studier blir allt viktigare för att vara konkurrenskraftig på arbetsmarknaden. Fler arbeten kräver en högskoleexamen, och därför behöver vi bredda möjligheterna att studera. Vi måste också vara öppna för att pröva andra former för studierna än de sedvanliga, med höst- och vårtermin och ett långt sommarlov. De sommarmånader som man inte bedriver undervisning är för många studerande en onödig väntetid inför nästa termin och innebär en onödig förlängning av studierna. Studenternas ekonomi behöver förbättras så den ger förutsättningar att ha full fokus på studierna. Deltidsarbete ska inte behöva vara en förutsättning för att klara ekonomin, och det långa studieuppehållet är ett stort ekonomiskt avbräck för den som inte får ett jobb . Att ändra förutsättningarna för studierna så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många studerande för att de både ger möjlighet att snabbare komma in i eller tillbaka till arbetslivet och minskar de ekonomiska påfrestningarna som det innebär att vara student. Att antalet arbetade timmar behöver öka, behovet att få fler i arbete av sitt liv talar också för att det nu är hög tid att pröva på att anpassa även studentlivet till arbetslivet. Att ge möjlighet för fler studenter att läsa givetvis med viss ledighet kan vara en väg till detta.
mot · H002Ub316 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovsstyrd skolpeng. Den så kallade skolpengen är i de flesta fall bestämd som en fast summa per elev. Varje elev är en individ och varje individ har sina förutsättningar att klara av skolsituationen och de krav på lärande, kunskapsnivå och social utveckling som den ställer. Detta ger vid handen att varje elev också har sina behov av stöd. Skollagen föreskriver att varje elev har rätt till det stöd hon behöver för att utvecklas så långt det är möjligt. Vissa behöver inget särskilt stöd, andra behöver stöd som inte kostar så mycket pengar (t.ex. möjlighet till muntliga prov, dator som hjälpmedel) och ytterligare andra behöver stöd som kostar mångdubbelt skolpengen (t.ex. elevassistent eller andra former av utökade personella resurser). När elever har så olika behov men genererar samma summa pengar är det lätt hänt att resurserna snedfördelas och inte hamnar där de bäst behövs. Vidare har friskolereformen fått en samhällsskiktande effekt. De företag som driver utbildningsverksamhet med vinstintresse har möjlighet att plocka ut stora vinster delvis på grund av den statiska skolpengen. De föräldrar som har resurser att göra ett aktivt val av skola har ofta hög socioekonomisk status. Barn till föräldrar med hög socioekonomisk status lyckas i snitt bättre i skolan än de från sämre sociala förhållanden och är därför mindre resurskrävande. När då alla barn genererar samma summa pengar utökas möjligheten för friskoleägare att plocka ut vinst om de har övervägande del elever från familjer med hög socioekonomisk status. Givetvis riktar sig också friskolorna mot barn till resursstarka föräldrar. På så vis har konkurrensen som skulle driva upp kvaliteten i skolan bara gynnat de som lyckas i skolan de övriga har den missgynnat. En behovsstyrd skolpeng skulle troligen göra att de elever som skolorna konkurrerar om skulle bli fler och då skulle de eventuella positiva effekter som konkurrensen på utbildningsmarknaden kan få, komma fler till gagn. Det enklaste sättet att behovsstyra skolpengen skulle vara att sätta en prislapp på diagnoser av specifika inlärningssvårigheter och neuropsykiatriska funktionshinder. Men den lösningen skulle inte räcka; den är inte i sanning behovsstyrd. Dels kan en elev ha stora behov av stöd utan att för den sakens skull ha fått en diagnos, dels är det mycket individuellt även för elever med diagnoser i vilken utsträckning de behöver stöd för att kunna utvecklas och lära sig så mycket som möjligt. Så för att få till stånd en rättvis och ändamålsenlig resursfördelning i skolan är det viktigt att varje elevs behov vägs in framförallt när personella resurser fördelas.