ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002K281 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att partisymboler ska finnas på gemensamma valsedlar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gemensamma valsedlar skulle ha stor betydelse för miljön och innebära minskade utgifter för staten. Vid varje val trycks miljontals valsedlar upp åt de politiska partierna. Enligt gällande vallag (2005:837) ska valsedlar bland annat ha parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidaterna. Det förekommer uppgifter vid varje val om att väljare har svårt att skilja på valsedlarna från olika partier. Snarlika namn gör att det kan vara lätt att ta fel valsedel för den som har lässvårigheter eller nedsatt synförmåga. För att minimera risken för detta så borde partisymbolen finnas ihop med partinamnet på valsedeln. Ytterst handlar det om att säkra demokratin och dess spelregler. Dagens system lider av ett demokratiskt underskott där valsedlar kan blandas samman, kastas eller gömmas och det är ett slöseri med valsedlar och innebär även ett slitage på miljön med alla dessa transporter för att distribuera valsedlarna. Genom att ha gemensamma valsedlar så minskar risken för valfusk i form av att ett partis valsedlar slängs eller göms undan. En valsedel skulle kunna innehålla samtliga partiers beteckning, partisymbol och kandidater. Vid sidan av varje partibeteckning och kandidatnamn ska det finnas utrymme för att kryssa för personval. Valsedlarna ska sedan finnas och tillhandahållas i varje vallokal. Det blir lika villkor för alla och envar samt att valhemligheten bevaras på ett bättre sätt . För miljön innebär det enbart vinster med miljontals färre valsedlar som behöver tryckas upp, tusentals mil behöver inte köras och miljoner valsedlar behöver inte kasseras efter valdagen. Gemensamma valsedlar ger väljaren en samlad överblick över de partier som ställer upp i valet.
mot · H002K283 · 2012-10-02 00:00:00 — om de mänskliga rättigheterna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som har ratificerat bör efterlevas. Rätten för den enskilda medborgaren, att frivilligt få välja politisk åskådning och facklig organisation är skyddat av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det är grundläggande för demokratiska stater och det kan anses som självklart att varje medborgare har rätt att tillhöra en förening och likaså rätt att avstå från att ansluta sig till en förening. gäller som lag i . Artikel 5 i den europeiska stadgan slår fast rätten för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och tillhöra en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen. Statens uppgift är att skydda medborgarnas möjlighet att utöva denna rätt. I artikel 11 så slås det fast att varje medborgare har rätt att ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. I artikel 14 så fastslås det förbud mot diskriminering såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning. har i en rapport fört fram att den positiva föreningsfriheten har en annan och bredare funktion i rättighetsskyddet än den negativa. Detta kan utläsas från formuleringen av den negativa föreningsfriheten i 2 kap. 2 § regeringsformen. Det är av bland annat denna anledning viktigt att slå fast vad såväl den positiva som den negativa föreningsfriheten innebär. Var och en som önskar att vara medlem i ett fackförbund kan inte i lag fråntas denna rätt. Inte heller kan denna intvingas i villkor som gäller för fackligt anslutna. Med anledning av de fall där fackanslutna sverigedemokrater uteslutits ur de fackföreningar de betalt medlemskap till och som har till uppgift att företräda dem vid arbetsrättslig konflikt så bör riksdag och regering se till att de lagar och rättigheter som gäller i även omfattar politiskt aktiva oavsett politiskt parti. Diskriminering på grund av politisk åsikt är lika förkastligt som övrig diskriminering.
mot · H002K284 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att politisk tv-reklam ska erbjudas likvärdigt och på samma villkor till samtliga partier som deltar i ett val. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ansvarige utgivaren för politisk tv-reklam ska vara en företrädare som utsetts av avsändaren, det politiska partiet. I har endast TV4 rätt att sända politisk tv-reklam. Generellt sett har just tv-reklam ett enormt genomslag och påverkar konsumenten mer än något annat reklammedium. I och med tv-reklamens enorma möjligheter att påverka väljaren vilar ett stort ansvar på utförandet. Det är i ett demokratiskt val av yttersta vikt att möjligheten att sända tv-reklam säkerställs för alla partier och på lika villkor. Det är också av samma skäl nödvändigt att enskildas, till exempel tv-kanalers ansvariga utgivares, möjligheter att påverka innehållet i reklamen starkt begränsas. I valet till 2009 nekades politisk tv-reklam av TV4. I valet var ca 25 000 röster från ett mandat i parlamentet. Det finns skäl att misstänka att TV4:s beslut påverkade valutgången. Det kan inte uteslutas att beslutet berövade SD ett mandat. I valrörelsen inför de allmänna valen stoppade TV4:s ansvarige utgivare reklamfilm från att sändas i originalversionen. De skäl som angavs var två: dels att filmen utgjorde hets mot folkgrupp, dels att filmen i sin dåvarande tappning stred mot demokratiparagrafen i radio- och tv-lagen. Filmen kunde av JK prövas mot lagstiftningen avseende hets mot folkgrupp då den visades i originalversion på flera nättidningar. Filmen friades av JK. Filmen kunde däremot inte prövas mot den så kallade demokratiparagrafen då den inte förevisades i originalversionen i svensk tv. Däremot förevisades den i sin ursprungliga version av både finska YLE och danska DR. Även danska TV2 visade filmen. Det finns starka skäl att anta att TV4:s beslut inte bara var felaktigt, utan att det också påverkade valutgången. Av de skäl som anges i motionen föreslås härmed att regeringen ser över lagstiftningen på området så att politisk tv-reklam inte tillåts påverka valutgången på ett otillbörligt sätt. Det är motionärernas bestämda uppfattning att politisk tv-reklam ska erbjudas likvärdigt och på samma villkor till i val samtliga deltagande partier. För att undvika otillbörlig påverkan på valresultatet föreslås även att som ansvarig utgivare, juridiskt ansvarig för politisk tv-reklam, ska vara av avsändaren, det politiska partiet, utsedd företrädare.
mot · H002K285 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett svenskt medborgarskap som erhållits på felaktiga grunder eller med hjälp av falska uppgifter ska kunna återkallas. Enligt regeringsformen följer att ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i kan fråntas sitt medborgarskap. Inte ens om medborgarskapet erhållits på falska uppgifter, identitet eller på felaktiga grunder kan det återkallas. Det har till och med förekommit att anställda på tagit emot mutor för att bevilja medborgarskap i , vilket uppmärksammades . De felaktigt beviljade medborgarskapen kunde då inte återkallas. I medier framkommer med jämna mellanrum uppgifter om att både krigsförbrytare, terrorister och grovt kriminella lyckats få uppehållstillstånd på falska grunder i och senare även svenskt medborgarskap. Omprövning av medborgarskap har utretts tidigare (SOU 2006:2). Utredaren ansåg att det var otillfredsställande att staten i efterhand inte kunde ingripa mot den som på ett illojalt eller bedrägligt sätt har tillskansat sig en så grundläggande rättighet som medborgarskap. Enligt utredaren förekommer det fall då felaktiga identitetsuppgifter har lämnats för att dölja grov kriminell belastning, terroristanknytning eller liknande. Utredningen föreslog att det i 2 kap. 7 § regeringsformen skulle läggas till att det får föreskrivas att medborgarskapet ska fråntas den som förvärvat det genom oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller genom annat otillbörligt förfarande. Att medborgarskap som getts på falska grunder inte kan återkallas strider mot all rättsuppfattning och sunt bondförnuft. Det skadar även rättssäkerheten och det allmänna förtroendet för lagstiftningen om inte ett sådant bedrägligt beteende eller otillbörligt förfarande beivras av vårt rättssystem. Jag anser att regeringsformen ska ändras så att det blir möjligt att återkalla ett svenskt medborgarskap som getts på felaktiga grunder eller falska uppgifter.
mot · H002K286 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast medborgare som innehaft enbart svenskt medborgarskap under kan utses till statsråd. fick en ny medborgarskapslag som innebar att dubbla medborgarskap skall tillåtas. I praktiken innebär det enligt svensk lag att en person kan inneha hur många medborgarskap som helst, förutom det svenska medborgarskapet. I den förändring av grundlagen som beslutades av riksdag så ströks kravet svenskt medborgarskap för att kunna utses till statsråd. En förändring som är starkt kritiskt till. För att det inte skall råda den minsta tvekan om var lojaliteten ligger hos ett statsråd och förtroendet hos den svenska allmänheten bör enbart svenskt medborgarskap tillåtas för statsråd i den . För att än mer utöka allmänhetens tilltro för statsråden bör det också vara regel att den som utses till statsråd skall ha innehaft enbart svenskt medborgarskap under minst en , enligt tidigare grundlag. Vi anser därmed att grundlagen bör förändras så att endast personer med enbart svenskt medborgarskap under minst kan utses till statsråd i den .
mot · H002K288 · 2012-10-02 00:00:00 — Barns rätt till nationellt minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för barn som tillhör en nationell minoritet att tillägna sig sitt minoritetsspråk. ratificerade de två centrala folkrättsliga dokumenten om minoritetspolitik: ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Det innebar att slutligen erkände sina nationella minoriteter och deras språk, men det betydde också ett åtagande att värna om minoriteternas och minoritetsspråkens fortlevnad. Av de fem nationella minoritetsspråken är finskan det största språket. har i sin granskning av efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, konstaterat att utbildning i och på minoritetsspråk är av grundläggande betydelse för att främja minoritetsspråkens bevarande. ministerråd har också uppmanat att omgående vidta åtgärder för att öka kvaliteten i och tillgången till modersmålsundervisning och att möjliggöra tvåspråkig undervisning. Den har gjort betydande insatser för att förstärka insatserna för de nationella minoriteterna genom både lagstiftning och budgetförstärkningar. Tillgängligheten till språkundervisning har förstärkts på olika sätt. presenterades en ny minoritetspolitisk strategi med åtgärder för att stärka de nationella minoriteternas rättigheter. De nationella minoriteternas egenmakt och inflytande ska stärkas och främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. För att barn och unga som tillhör nationella minoriteter ska kunna tillägna sig tillräckliga läs- och skrivkunskaper i sitt minoritetsspråk och kunna föra språket vidare till nästa generation, behöver ytterligare hinder ses över. Inom de utvidgade förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli växer enskilda familjers intresse för att kunna stödja barnens språkutveckling i minoritetsspråket. I en del familjer har dock språkbytesprocessen gått så långt att föräldrarna själva kan sakna förutsättningar att stödja barnens fortsatta språkutveckling. Det finns tecken på att barn förvägras rätten till språkundervisning om det saknar så kallade grundläggande kunskaper i minoritetsspråket. Denna utveckling är oroande då revitaliseringen av kunskaper i minoritetsspråk på så sätt kan komma att hämmas. Utvecklingen bör följas upp och regelverket bör i förekommande fall ses över i syfte att inte utestänga barn och ungdomar vad gäller möjlighet till undervisning i nationellt minoritetsspråk. Detta bör ges regeringen tillkänna. Förskolans och skolans roll blir genom föräldrarnas språkbytesprocess än viktigare för möjligheten att tillägna sig minoritetsspråk. En revitalisering av språkkunskaper kan ske om tillgängligheten till undervisning säkras av samhället i stort.
mot · H002K296 · 2012-10-02 00:00:00 — Begränsning av gratis tolktjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en begränsning av hur fri tolkhjälp kan utnyttjas. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har människor som inte förstår svenska rätt till tolkhjälp. Samma rättigheter råder vid kontakter med de flesta myndigheter. Tyvärr finns det människor med utländsk härkomst som har varit bosatta i men som fortfarande inte behärskar det svenska språket så väl att de klarar sig på egen hand i det svenska samhället och i kontakten med svenska myndigheter och servicefunktioner. Detta förhållande är inte rimligt utan någon form av bortre gräns borde införas för hur länge gratis tolkhjälp kan gälla. Det kan inte anses vara rimligt att skattemedel skall bekosta tolkhjälp under en hel livstid för personer som är bosatta i och dessutom i de flesta fall även är svenska medborgare, eller personer som rentav till stor del har vuxit upp i . Dessutom bör alla människor som har för avsikt att bosätta sig också ha ett moraliskt egenansvar för att lära sig det svenska språket. Det är definitivt ett mycket rimligt och adekvat krav från samhället på de personer som söker uppehållstillstånd i . Samhället erbjuder alla nysvenskar utbildning i svenska språket genom bland annat svenska för invandrare. Dessutom är det även ett rimligt krav från samhällets sida att invandrare skall uppnå en grundläggande och tillfredsställande nivå i det svenska språket för att kunna erhålla ett svenskt medborgarskap. Förvaltningslagen 8 § säger att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. När det gäller personer som är hörsel- eller talskadad skall givetvis detta behov tillgodoses utan kostnad för den enskilde. När det däremot gäller personer som inte behärskar det svenska språket skall det införas kriterier för när denna tolkhjälp skall bekostas av den enskilda personen. Med anledning av ovanstående bör det införas någon form av begränsning eller kriterier för hur länge en person har rätt till gratis tolkhjälp på skattebetalarnas bekostnad. En sådan begränsning kan bestå av en bortre tidsgräns på hur länge man varit bosatt i eller att man erhållit ett svenskt medborgarskap.
mot · H002K299 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kameraövervakning. Kameraövervakning är alltid ett stort intrång i den personliga integriteten. I regleras kameraövervakning av två lagar, lagen om allmän kameraövervakning och personuppgiftslagen. Datainspektionen anser att kameraövervakning fordrar starka skäl för att intrånget ska vara motiverat och att sådan övervakning inte kan användas som en standardåtgärd. Ett steg i riktning mot att regelmässigt från myndighets sida kameraövervaka vissa yrkesverksamma förefaller mig vara ett steg i riktning mot ett samhälle som skildras i den välkända romanen 1984 och som ingen vill ha. Kostnaderna för ett införande av kameraövervakning, granskning av filmmaterialet osv. förefaller vida överstiga den eventuella nyttan med en sådan övervakning. Inte ens grova brottslingar övervakas med kamera i , och den utveckling där fler och fler yrkesverksamma, ibland hela yrkeskategorier, övervakas måste nogsamt vägas mot bland annat den enskildes integritet, även när det sker i dennes yrkesutövning. Oskuldspresumtion bör råda även för yrkesverksamma, och även om myndigheters vilja att stävja fusk är nog så rimlig bör man vara extra vaksam mot myndigheter som vill använda sig av kameraövervakning som kontrollmetod av de företag och de enskilda yrkesverksamma de är satta att reglera. Vad som ovan anförts bör ges regeringen till känna.
mot · H002K318 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om presstöd. Dagstidningar har traditionellt en stark ställning i och presstödet bidrar till att värna om mångfalden på dagstidningsmarknaden och en bred spridning av dagstidningar över hela landet. Själva syftet med presstödet är att bidra till en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Förändringen i medielandskapet, och den därigenom ökade konkurrensen, är en förklaring till att dagspressen drabbats av en betydande upplagenedgång. Dessutom har de senaste årens strukturförändringar medfört att svenska dagstidningar från norr till söder samordnats, huvudsakligen i regionala grupper. Problemen med de vikande upplagesiffrorna drabbar ofta de så kallade andratidningarna, det vill säga den tidning som har näst störst upplaga på en ort. återstår endast fyra orter med två högfrekventa dagstidningar, dvs. dagstidningar som utkommer sexsju nummer . Många orter med två tidningar har fått samma ägare till bägge dagstidningarna och samverkan på de lokala mediemarknaderna. En medelfrekvent tidning ska normalt komma ut med tre till fem nummer . Driftsstödet för en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas enligt samma grunder och fördelas bland annat efter vilken abonnerad upplaga tidningen har. Problemet för många av de lokala tidningarna är att de i och med det förändrade medieläget inte längre når upp till den upplagesiffra som krävs för att komma i fråga för bidragsstöd. De hamnar i en negativ ekonomisk spiral. En betydande del av dagspressen utgörs därmed av fådagarstidningar, dvs. dagstidningar som utkommer entvå gånger . Presstödet beräknas för kalenderår och med en tolftedel av bidraget för varje kalendermånad. pågår en presstödsutredning men de förslag som kommer fram där beräknas träda ikraft först . Dessvärre hinner många tidningar gå under . Därför bör utvecklingen av presstödet noga följas och förändringar måste ske för att inte endast förstatidningarna ska finnas kvar när den nya förordningen träder i kraft.
mot · H002K319 · 2012-10-01 00:00:00 — Förbättrade och lättförståeliga valsedlar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att partisymboler bör införas på valsedlarna till allmäna val och valet till . En grundläggande rättighet vi har i är att ha möjlighet att vara med och påverka vilket eller vilka politiska partier som ska styra vårt land. Valförfarandet ska vara enkelt och lättillgängligt och inte stänga ute någon som har rösträtt. Men vid det senaste valet blev det uppenbart att valsedlarna inte nådde upp till måttet av eftersträvansvärd tydlighet. Flera uppmärksammade fall visade på att det fanns en risk att väljare av misstag tog en annan valsedel än den avsedda och därmed lade sin röst på ett annat parti än det planerade. För personer med språksvårigheter eller lässvårigheter kan man tänka sig att denna risk ökar. Då en vanlig uppskattning är att (dvs. 360 000720 000) av befolkning har stora svårigheter att läsa och skriva är det därför extra angeläget att komma tillrätta med valsedelsproblematiken. Motionärer från olika partier har föreslagit förnyelse av valsedlarna, och därmed borde uppslutningen kring denna fråga vara stor. Vi vill att partisymboler ska tryckas på valsedlarna i alla allmänna val och i valet till .
mot · H002K321 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad rösträttsålder. Rösträtt till har svenska medborgare om de fyller senast på valdagen. Det innebär att vissa av ungdomarna som tillhör en och samma årskull får möjlighet att rösta medan andra av lag förbjuds att göra detsamma. Hela uppväxten, inklusive skolgången i , delas upp utifrån det kalenderår man är född, inte den dag man fyller år. Det vore mer logiskt att rösträttsåldern sattes per födelseår. Rösträtt bör ges det året man fyller .
mot · H002K326 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att avveckla personvalsspärren. Genom allmänna val utser svenska folket vilka partier som skall representera dem i riksdag, kommun och landsting. Väljarna har dock begränsade möjligheter att påverka vilka enskilda politiker som i sin tur representerar partierna. Trots personvalsreformen som i en första tappning togs i praktik först valet , är väljarnas möjlighet att ändra partiernas listor begränsad. Detta gäller i synnerhet i större valkretsar. Eftersom förutsättningen för att bli personvald till är att man erhåller personröster som (numera) motsvarar av det egna partiets röster i valkretsen, når endast ett fåtal personer upp till spärren. I valet var det endast 8 av 349 personer som tog plats i enbart tack vare personröster. Detta är i grunden inte märkligt då väljarna märker att personvalet har begränsat genomslag. Detta leder i sin tur till att politiker i allmänhet anstränger sig mindre för att söka ett personligt mandat. Resultatet blir ett dåligt ansvarsutkrävande av enskilda riksdagsledamöter. Med den genomförda grundlagsändringen har personvalsspärren sänkts från . Detta kommer sannolikt att innebära att fler blir personvalda, men förändringen är marginell. Om personvalsspärren istället togs bort skulle läget förändras drastiskt och svensk demokrati vitaliseras och de folkvaldas legitimitet stärkas. Regeringen bör därför se över möjligheten att avveckla personvalsspärren.
mot · H002K327 · 2012-10-04 00:00:00 — Separering av kyrkan från staten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frånta rätten att inhämta sina medlemsavgifter genom beskattning samt att även avveckla dess monopol på begravningsverksamheten. skiljdes formellt från staten. I realiteten fullbordades dock aldrig separationen fullt ut då alltjämt har statsliknande privilegier i förhållande till andra religiösa samfund och organisationer. För det första är tillsammans med ett fåtal andra trossamfund (varav samtliga är kristna) fortfarande de enda frivilliga sammanslutningar i landet som får inhämta sin medlemsavgift medels beskattning. Inga andra organisationer, samfund eller föreningar besitter motsvarande rättighet. Likaså bedriver begravningsverksamhet på uppdrag av staten och beskattar därigenom samtliga vuxna invånare genom den så kallade begravningsavgiften. Detta innebär att nästan fyra miljoner svenskar som inte har ett medlemskap i inte äger inflytande över hur dessa skattemedel används. Detta är en ordning som står i strid med tanken om den sekulära staten. bör inhämta sin medlemsavgift på samma sätt som alla andra föreningar. Begravningsverksamheten bör vidare övertas av svenska staten alternativt även kunna bedrivas av andra aktörer än .
mot · H002K330 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemötande och kommunikation vid myndighetsutövning. Alla människor har vid olika tillfällen anledning att ha kontakt med våra statliga myndigheter. I bor ca 9,5 miljoner innevånare och alla är vi olika. Vårt sätt att kommunicera skiljer sig åt och det påverkar hur vi också vill, kan och ska bli bemötta i sociala sammanhang. Ett arbete i offentlig verksamhet ställer stora krav på personalen. Men vi som medborgare har rätt att ställa krav på sättet vi blir bemötta. Ingen ska känna sig kränkt, missförstådd, underlägsen, ifrågasatt eller inte vara införstådd med vad som förmedlats. Dock ska man inte göra avkall på juridisk säkerhet och rättstillämpning utan bara göra kommunikationen begriplig. Det finns behov av en mer anpassad kommunikation vid myndighetsutövning. Utbildning i bemötande och kommunikation bör vara en självklar del i att arbeta vid en myndighet. Detta bör regeringen förmedla till sina myndigheter.