ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002N213 · 2012-10-01 00:00:00 — Kontinuerlig jämförelse av företagsvillkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en tätare och mer kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer, så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen. Svenska företag är utsatta för en knivskarp konkurrens dels från företag i andra länder, dels som följd av andra länders politiska beslut. Vår öppenhet mot omvärlden och frihandel ska främjas liksom en sund konkurrens men denna måste ske på lika villkor. När man ändrar regler och skatter i våra konkurrentländer är det risk att svenska företag tappar konkurrenskraft och marknadsandelar. Dessa förändringar sker kontinuerligt och i en allt snabbare takt. För att inte ska tappa konkurrenskraft, investeringar och arbetstillfällen är det mycket viktigt att vi är medvetna om omvärldens förändringar och hur dessa påverkar våra företag här i . behöver därför kontinuerligt och med max två års mellanrum jämföra mycket grundligt vårt kostnadsläge i olika branscher och våra regler för de företag och branscher som är utsatta för skarp utländsk konkurrens. På detta sätt kan vi justera eller förändra våra regler och skatter så vi inte förlorar konkurrenskraft. Branscher som har tappat konkurrenskraft p g a att skatter och regler har förändrats i andra länder är t ex lantbruksnäringen och åkerinäringen, där vi tappar arbetstillfällen i . Detta pågår dock i varje bransch och måste från regeringens sida bevakas mycket hårdare för att inte förlora i konkurrensen om jobb och investeringar och äventyra svenska företag. Denna benchmarking mellan länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch blir allt mer avgörande för att ska kunna ligga i världstopp när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor. Möjligheten till en tätare och kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i våra konkurrentländer så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen bör därför ses över.
mot · H002N214 · 2012-10-01 00:00:00 — Utvärdering av energipolitiska mål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i . En långsiktigt stabil och hållbar energiförsörjning till rimliga priser är av största vikt för människor och företag i . har satt upp fler bra och viktiga mål som t ex förnybar energi, förnybar energi i transportsektorn, effektivare energianvändning m.m. har en mycket klimatvänlig elproduktion genom vattenkraft, kärnkraft och förnyelsebara energislag som vindkraft och biobränslen, och vi är redan nu nära att nå EU-målet på förnybar energi, vilket är väldigt positivt. 2011 tillförde vindkraften ungefär , medan vatten- och kärnkraften är den helt dominerande elproducenten på ca tillsammans. Den stora utmaningen ligger i att ställa om transportsektorn från fossila bränslen till mer utsläppssnåla alternativ. Vindkraft är beroende av vinden och kräver därför alltid reglerkraft; en omfattande ombyggnad av vårt kraftnät skulle behövas och grannländer som och saknar god reglerkraft och efterfrågar därför i första hand import av svensk och norsk vattenkraft, och inte svensk förnybar el. Därför ter sig enskilda planeringsmål för vindkraften på , som skulle innebära en dryg femdubbling av nuvarande (2010) vindkraftsproduktion, inte helt genomtänkt. Att ensidigt peka ut höga planeringsmål endast för vindkraften, när behöver mer stabil snarare än oregelbunden elproduktion, kan ifrågasättas ur energisäkerhetssynpunkt. Det är också viktigt att ta hänsyn till natur och närboende när man placerar vindkraftverk och att kommunernas vetorätt respekteras. Men några exakta siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta skattebetalarna finns inte och inte heller vad den kostat , men det lär röra sig om miljardbelopp. Vindkraftsleverantören garanteras nämligen inkomst genom elcertifikaten vare sig vindkraftverken producerar ström eller inte. Då kunderna kan välja denna elkraft till ett högre pris bör vindkraften kunna stå på egna ben. har redan en klimatvänlig elproduktion och en kraftig vindkraftsutbyggnad gör inte samma nytta, varken för miljön eller samhällsekonomiskt, i som den skulle göra i länder som använder sig av fossila bränslen i högre utsträckning. Självfallet är elproduktion från olika energislag mycket bra. Vindkraft är en viktig ingrediens i den svenska elproduktionen i flera avseenden. Dock ter sig målet för framtida vindkraftsproduktion något överdimensionerat och en helhetssyn på samhällsnyttan saknas. Svenska företag och hushåll behöver en tillförlitlig energiförsörjning till rimliga priser. Därför bör det göras en översyn av möjligheten till en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i .
mot · H002N216 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens. Marknaderna för el, gas och telefoni är alla öppna för såväl leverantörer som kunder. Detta fungerar tillfredsställande. För fjärrvärme, som innebär en god hushållning med energi och bidrar till en bättre miljö i främst våra tätorter, finns fortfarande inte dessa möjligheter. Vi har här ett överskott på värme som vi långsiktigt inte har råd att inte utnyttja. Det bästa och enklaste sättet är att öppna upp fjärrvärmenäten för konkurrens så att olika intressenter kan ta tillvara värmen och sälja denna direkt till kunder. presenterades utredningen i konkurrens (SOU 2011:44). Den utredningen föreslår tredjepartstillträde i alla fjärrvärmenät. Därmed kan outnyttjad restvärme komma in i näten och genom konkurrens stimulera till en fortsatt utveckling av fjärrvärmen till nytta för alla. Remissvaren var till överväldigande del positiva till de framlagda förslagen. , som utgår från ett konsumentperspektiv, skriver att förslaget skapar en grund för att en uppsättning lokala fjärrvärmemarknader med fungerande konkurrens etableras . Andra argument i remissvaren är att öppna nät stärker kundernas ställning mot fjärrvärmebolagen samt att klimat och miljö vinner på mer restvärme. En enkätundersökning, som genomfördes , visar att tre av fyra svenskar vill ha konkurrens i fjärrvärmen för att gynna kunderna. Utredningens förslag bör därför genomföras.
mot · H002N219 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga verk och myndigheter ska medverka till att internationella möten arrangeras i . Besöksnäringen med utländska besökare växer i landet, men vi kan bli bättre på att arbeta för att internationella möten och kongresser arrangeras här. Många offentliga verksamheter har ett omfattande nätverk och samarbete med andra länders liknande verksamheter, inte minst i den akademiska världen. Att uppmuntra chefer och medarbetare att våga ansöka om att anordna den årliga kongressen för branschorganisationen eller att förlägga arbetsmöten i den internationella projektgruppen och konferenser i ämnesfrågor på hemmaplan är viktigt både för den lokala och regionala tillväxten. De internationella möten och evenemang som anordnas i omsätter ett antal miljarder kronor, och det kan bli mer. Att de offentliga verksamheterna går före med att bjuda in och välkomna fler möten av internationell karaktär borde stimuleras än mer genom tydliga direktiv i regleringsbreven. Enligt statistik från låg tillsammans med på en delad sjuttondeplats bland världens största kongresstäder . Det är ett bra resultat med tanke på storlek. Med 93 internationella möten var det dock en minskning med tre möten . låg på plats 73 med 28 möten, en minskning med tio möten . låg med 18 möten på plats 115 och med 15 möten på plats 140 i världen. En deltagare på en internationell kongress beräknas vara värd mellan och . Nationell och internationell statistik visar att mötena pågår tre till . Många deltagare stannar också någon dag extra om de inte varit i tidigare, och tar med sig sina respektive. Summan av intäkterna är alltså ansenlig. Den kommer värdlandet tillgodo året om, inte endast . Att statliga verk och myndigheter därför, på alla nivåer, ska dra sitt strå till stacken för att fler möten av internationell karaktär ska arrangeras på svensk mark bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002N220 · 2012-10-01 00:00:00 — Export- och investeringsfrämjande verksamhet ett medel även för politiken för global utveckling (PGU) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av svensk export- och investeringsfrämjande verksamhet. är ett exportberoende land. Vår export bidrar till välstånd och utveckling i vårt eget land men också till efterfrågade lösningar på andra länders behov av varor och tjänster. Staten och näringslivet har samverkat för att stödja den svenska exportens utveckling. har stödet till stor del förmedlats genom med uppgiften att genomföra insatser för att främja exporten i små och medelstora företag. Verksamheten har finansierats genom ett statligt bidrag, bidrag från näringslivet och avgiftsbelagd verksamhet. Svensk konkurrenskraft och näringsliv är också beroende av att utländska företag investerar i eller samarbetar med svenska företag. Det tillför kapital, kompetens och öppnar upp nya marknader. Staten driver därför inte bara exportstödjande verksamheter utan också investeringsfrämjande. har det skett genom Invest . Regeringen föreslog i en proposition (2011/12:92) en sammanslagning av de statligt finansierade export- och investeringsfrämjande verksamheterna i och Invest . ser fördelar med en gemensam organisation. Företag får råd och stöd från en och samma organisation oavsett om man är exportör eller vill investera i . Med en sammanslagen organisation kan investeringsfrämjande insatser även ske på fler platser i utlandet . stödde därför regeringens förslag i behandling men ser ett behov av att inte bara förändra de organisatoriska förutsättningarna för svenskt exportstöd och investeringsfrämjande. beslutade om en ny svensk utvecklingspolitik där målet att alla politikområden, inklusive handelspolitiken, ska främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors behov och perspektiv. Vi kan konstatera att det snart gått utan att detta mål fått genomslag inom det svenska export- och investeringsfrämjandet. Det behövs därför en övergripande översyn av den sammanslagna organisationen, export- och investeringsråds verksamhet, med syfte att upprätta tydliga människorättskriterier på handelsområdet och säkerställa att främjandet sker i samstämmighet med den beslutade politiken för global utveckling. Detta bör tillkännage regeringen som sin mening.
mot · H002N221 · 2012-10-02 00:00:00 — Näringspolitisk strategi för idéburet företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en näringspolitisk strategi för idéburet företagande. Till den typ av näringsidkande verksamhet som kallas idéburet företagande brukar vi räkna förenings- och stiftelseanknuten affärsverksamhet, enskilda icke vinstdrivande företag, ekonomiska föreningar och kooperativa företag. Detta idéburna företagande ligger i gränslandet mellan den ideella sektorn och det privata näringslivet. Det bygger på samverkan och organiseras oftast för att tillgodose ett tydligt behov. Det drivs utan enskilt vinstintresse, och använder eventuellt överskott för att återinvestera i verksamheten. Jag ser ett stort behov av en särskild näringspolitisk strategi för dessa företag, vars värde ligger i mer än kronor och ören. Regeringen har arbetat fram dokument som stödjer det civila samhällets möjligheter att arbeta tillsammans med det offentliga. Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting upprättades , efter en dialog med ett 90-tal inbjudna organisationer. Det viktigaste målet med överenskommelsen är att stärka de idéburna organisationernas självständiga och oberoende roll som röstbärare och opinionsbildare. Syftet är också att utveckla en större mångfald av utförare och leverantörer av hälso- och sjukvård samt omsorg. Dessutom har arbete skett med en samordning kring arbetsintegrerande sociala företag, mellan , , med flera. Det som saknas är dock en tydligare koppling till näringspolitiken, att det även i det idéburna företagandet bland annat behövs forskning, utveckling och finansieringsmöjligheter. Stöd till idéburet företagande Stödet från det offentliga till företagsstart och utveckling av det idéburna företagandet ser olika ut över landet. Vissa landsting/regioner och kommuner ger generösa stöd genom årsavgifter, årliga anslag eller projektdeltagande, medan andra ger litet eller inget stöd alls. Med tanke på de intentioner som påvisats genom samarbeten och dokument på alla politiska nivåer borde stödet bli mer målmedvetet och strategiskt för näringslivet. Därmed bör man se människors egna innovations- och förändringstankar i företagande som en tillgång, utan vinstsyfte som främsta drivkraft. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002N222 · 2012-10-02 00:00:00 — Internationella idrotts- och kulturevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella evenemang. växer som turistnation och allt fler stora idrotts- och kulturevenemang arrangeras i . Internationella evenemang är mycket större än enskilda konferenser, konserten eller turneringen och kan ha stor betydelse för som nation och inte minst för den ort som står värd för arrangemanget. , Vätternrundan och Ironman är exempel på arrangemang som satt på kartan internationellt och lockat tusentals idrottsutövare till vårt land. har bra förutsättningar att vara värd för större evenemang men riskerar att tappa mark och bli frånsprunget av andra länder. Det behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Resurser ska användas till att i större utsträckning dra fördel av universitetens och högskolornas internationella nätverk och möjligheter att arrangera internationella forskarkonferenser och liknande. Regeringen bör samordna och fokusera resurserna för bästa genomslag, till exempel genom att utlysa ett idrottsår, ett mötesår och ett kulturår, med syftet att fokusera på att arrangera ett flertal internationella evenemang när det gäller idrott, möten och när det gäller kultur under respektive år. Det är viktigt att granska förutsättningarna för lämpliga internationella evenemang, kanske till och med ett , i . Intresset i närings- och idrottsliv ska undersökas och när förutsättningarna finns ska ett förslag till ansökan om att få stå värd för arrangemanget tas fram.
mot · H002N223 · 2012-10-02 00:00:00 — Politisk strategi för ägarskiften i företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utarbeta en politisk strategi för att underlätta ägarskiften i företag. behöver många företag. är vi i ett läge där många småföretag riskerar att läggas ned . Inom exempelvis jordbruket har redan många gårdar lagts ned trots att matförsörjningen inte är tryggad och att de behövs för att producera mer förnybar energi. är ca 200 000 personer sysselsatta i företag där företagaren är enligt siffror från . Genomsnittsåldern bland småföretagarna ökade från 48 till , trots start av många nya företag. har visat att det finns många som är beredda att ta över företag men få är dessvärre redo att sälja. Forskning visar att många startar eget företag för att slippa ha en chef, att bygga något själv och att kunna hantera sin egen vardag. forskning har också visat att nya ägare ofta kan tillföra mycket vitalitet och utvecklingskraft. Äldre företagare kan emellertid känna motvilja mot att sälja, bl.a. av känslomässiga skäl. går tillväxt förlorad och kapital riskerar att förstöras. Det är viktigt att ta tillvara äldres kompetens och erfarenhet av företagande. Studier har visat att av dem som tar över ett familjeföretag måste avveckla det . Man har alltså misslyckats med att driva företaget efter övertagandet. Det är viktigt att de som tar över ett företag får bra förutsättningar, bygger rätt kompetens och har möjlighet att ta del av de äldres erfarenheter. Äldre och unga som samarbetar skulle alltså kunna innebära bättre förutsättningar för företagen. Visst företagande är kapitaltungt p.g.a. höga kostnader för produktionsmedlen eller höga marknadsvärden, vilket gör det svårare för unga att ta över. Få har det kapital som behövs. Att genomföra ett ägarskifte inom eller utanför företagarens familj är en invecklad process med skattemässiga, juridiska och ekonomiska frågor, men också ett antal mjuka känslomässigt relaterade frågor som kan vara svåra att hantera på kort sikt. Ägarskiftesfrågan är brännande och det brådskar att både se över befintliga regelverk och skapa nya som underlättar ägarskiften. behöver stimulera fram ett stadigt växande antal företag, inte att 200 000 jobb i befintliga småföretag riskerar att försvinna på grund av att de läggs ned. En översyn bör därför göras av politik som berör ägarväxling och en strategi utarbetas som leder till en politik som på ett påtagligt sätt underlättar ägarskiften och bygger hållbara småföretag.
mot · H002N224 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. Tillväxt och nya jobb skapas genom fler och växande företag. Företagen är ryggraden i svensk ekonomi och grunden för vår gemensamma välfärd. Därför prioriterar att skapa goda villkor för näringslivet. Ett gott företagsklimat präglas av enkla regler och effektiv administration. Ytterst handlar det om de svenska företagens konkurrenskraft och därmed förutsättningarna för tillväxt. har regeringen haft en uttalad ambition att minska företagens administrativa börda. minskade föregens administrativa kostnader med 7,3 miljarder. har i regeringen bland annat bidragit till att företagen får lämna kvartalsredovisning av moms istället för månadsredovisning och att slopa revisionsplikten för små företag med maximalt tre anställda. Under rubriken för företagen har regeringen tagit initiativ till ett antal olika projekt i syfte att minska regelkrånglet för företagen. Regeringen har formulerat fem fokusområden : Sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Trots regeringens målmedvetna arbete krävs ytterligare åtgärder för att underlätta vardagen för företagen. Enligt Näringslivets regelnämnds rapport 2010 Förändring av regler en nödvändighet för fler växande företag 20112014 s. 29, betonas vikten av att de ändringar som görs i existerade regelsystem måste vara de som företagen i efterfrågar. Kampen mot byråkrati och krångel ska inriktas på märkbara förenklingar i vardagen för små och medelstora företag. I budgetpropositionen har regeringen aviserat ett rättssäkerhetspaket som bland annat innehåller en utredning som ska se över hur skatteförfarandet för företagen kan stärkas. En viktig fråga är att se över skatteavgifterna. kan en företagare tvingas betala oproportionellt höga avgifter inklusive skuldräntor om han eller hon genom eget eller rådgivares misstag lämnat in uppgifter för sent eller på fel sätt. Uppgifter som inte uppsåtligt och för egen skull lämnats felaktigt bör endast beläggas med en administrativ avgift. Jag anser att företagarnas kontakter med myndigheter behöver förenklas och myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter och begära in uppgifter tydliggöras och begränsas. Vidare anser jag att fler företag bör få slippa revisionsplikt. Företag med högst 50 anställda, en balansomslutning på och en omsättning på 83 miljoner ska få undantas från revisionsplikten.
mot · H002N230 · 2012-10-02 00:00:00 — Förenkla redovisning för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla redovisning för småföretag. Många småföretagare påtalar vikten av att ha enkla blanketter och system för de kontakter man måste ha med olika myndigheter. Det gäller oavsett vilken verksamhet man bedriver. Man kan vara skogsägare, lantbrukare eller ha en livsmedelsbutik eller annat småföretag man påtalar samma problem. Administrationen och redovisning tar väldigt , och som småföretagare har man inte alltid kunskapen om allt som måste skickas in. Alla småföretag har dessutom inte råd att anlita ekonomer som gör detta arbete. Man vill göra rätt men är väldigt osäker och tycker att myndigheterna krånglar till redovisningen. Vid den allmänna självdeklarationen har man lyckats med att förenkla redovisningen, och detta används som det goda exemplet bland småföretagare. Lätt att förstå utifrån förklaringar och lätta blanketter att fylla i. En översyn av möjligheterna att förenkla småföretagens redovisningsskyldigheter bör ske, med samma utgångspunkt som förenklingen av självdeklarationen.
mot · H002N231 · 2012-10-02 00:00:00 — Statligt stöd till solel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av statligt stöd till solel. Ett framgångsrikt klimatarbete kräver att alla nivåer i det svenska samhället involveras. Många kommuner, företag och andra aktörer vill bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Vi vill bland annat göra en nystart för Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som ger ekonomiska möjligheter att satsa på klimatvänlig teknik. Till dess att mer långsiktiga program finns på plats bör de investeringsstöd som finns kvarstå så att det inte blir ett glapp som gör att tappar kompetens och fart i utvecklingsarbetet. Att förlänga och om möjligt utöka anslagen till solvärme och solel är därför nödvändigt. Ett intressant exempel på initiativtagande för lokalproducerad solel är den ekonomiska föreningen i Sala och som bildades . Föreningens syfte är att äga och driva solcellsanläggningar för lokal produktion av elektricitet, en el som sedan säljs till marknaden. har föreningen ett avtal med . Bolaget köper all el som föreningen producerar, sköter tillsynen av anläggningarna liksom den ekonomiska hanteringen. Den första anläggningen i invigdes och därefter beviljades föreningen ett statligt bidrag på . Med hjälp av dessa pengar kunde föreningen bygga ytterligare en anläggning som finns i . En tredje solcellsanläggning kan bli verklighet om det statliga bidraget förlängs. De båda anläggningarna producerar tillsammans ca 130 000 kWh, vilket motsvarar hushållsel till ca 70 lägenheter. Det är viktigt att åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste utformas så att de når största möjliga effekt . Därför behöver stödformerna till solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas.