ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002A297 · 2012-10-04 00:00:00 — Fler utrikes födda kvinnor i arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nationell strategi som följd av regeringens utredning i syfte att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Utrikes födda kvinnor har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda kvinnor. Detta visar arbetskraftsundersökning. Sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor låg på () och (). Detta är att jämföra med inrikes födda kvinnor där motsvarande utfall låg på () och (). Totalt står 309 400 () utrikes födda kvinnor utanför arbetsmarknaden. Dessa siffror visar på en problematik som måste tas på största allvar, då det får långtgående konsekvenser. Utan anställning går kvinnorna miste om möjligheten till egen försörjning, deltagande i en arbetsgemenskap samt ekonomisk trygghet via en rimlig pension. Politiskt sett är de flesta överens om att arbetslinjen är en central byggsten i att öka sysselsättningen bland befolkningen. På så vis kan vi säkra välfärdens kärna även . I detta sammanhang är det vitalt att våga utmana det faktum att sysselsättningsnivån bland utrikes födda kvinnor endast är dryga . Det finns en pågående utredning (dir 2011:88) om utrikes födda kvinnors sysselsättning. Åtgärderna som utredningen kommer fram till skulle kunna samlas i en nationell strategi i syfte att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002A306 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskrimineringslagen bör ålägga arbetsgivare att arbeta förebyggande med samtliga diskrimineringsgrunder. Diskrimineringslagen ger skydd på sju lagstadgade diskrimineringsgrunder: ålder, religion och trosuppfattning, etnicitet, sexuell läggning, kön, könsidentitet eller könsuttryck och funktionsnedsättning. I alla dessa fall måste arbetsgivare genomföra aktiva åtgärder om någon har blivit diskriminerad. När det gäller de fyra grunderna kön, etnicitet samt religion och trosuppfattning har arbetsgivaren en lagstadgad skyldighet att ha ett fortlöpande förebyggande arbete. Så är inte fallet med de övriga tre grunderna, och diskrimineringslagen bör därför ändras så att arbetsgivare åläggs att arbeta förebyggande med samtliga diskrimineringsgrunder.
mot · H002A308 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om praktikplatser. Ett fortsatt stort problem inom dagens arbetsmarknadspolitik är substansen i olika åtgärder. Önskvärt är arbetsmarknadspolitik med åtgärder som är konstruktiva och som leder till resultat. Åtgärder som kan förbereda och stärka den som är i behov av den. Praktikplatser är en åtgärd som börjar bli alltmer efterfrågad. Ungdomar, arbetslösa och invandrare som är i behov av en sysselsättning behöver få en introduktion på arbetsmarknaden och detta kan göras effektivt genom en praktikplats. För att göra den bra och instruktiv behövs en eller handledare på arbetsplatsen; behövs ingen introduktion eller handledning är det ingen praktikplats utan skall räknas som en anställning. Det finns indikationer på att dessa åtgärder missbrukas. Denna åtgärd får inte bli en ersättning för anställning; arbetsgivarna får inte avskeda folk och ersätta dem med praktikplatser. Man bör se över systemet med praktikplatser som åtgärd för att garantera att det inte utnyttjas och utnyttjar människor; systemet ska vara konstruktivt och leda till resultat.
mot · H002A310 · 2012-10-03 00:00:00 — Ändring i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändring i lagen om anställningsskydd. Ändringarna i lagen om anställningsskydd (LAS) har lett till att den missbrukas allt oftare. Det finns flera uppmärksammade exempel på hur ett företag har sagt upp sin personal och sedan återanställt en del av dem genom ett bemanningsföretag. På detta sätt vill man kringgå LAS och även slippa ta ansvar för sina anställda. Vid driftsinskränkningar är det ju bemanningsföretaget som säger upp folk, inte företaget som inte längre behöver dem. Att arbeta i ett bemanningsföretag kan innebära problem för de anställda. Arbeten är inte trygga, utan olika typer av korttidsanställningar är vanliga. Det innebär osäkra inkomster och försvårar planering av normalt familjeliv. Stor omsättning i branschen försvårar det fackliga arbetet, och inte minst arbetsmiljöarbetet blir lidande. Ett ökande antal olyckor på arbetsplatser med personal från bemanningsföretag har lett till att har inlett inspektion på ett stort antal arbetsplatser. arbetar ca 125 000 personer i bemanningsföretag, varför problemen berör många på den svenska arbetsmarknaden. Den höga arbetslösheten i landet är ett allvarligt hot mot tillväxt och sysselsättning. Det krävs kraftfulla åtgärder för att ge arbetslösa möjligheter till arbete och egen försörjning genom utbildning och aktiva insatser. Lösningen är inte att öppna för mer otrygga anställningsförhållanden. Socialdemokraterna vill att tillsvidareanställning ska vara norm på arbetsmarknaden. Många visstidsanställda riskerar att hamna i en situation där osäkra jobb staplas på varandra utan att de ges möjligheter till fast förankring på arbetsmarknaden. I likhet med de fackliga organisationerna är vi starkt kritiska till de förändringar i regelverket som regeringen genomfört och som öppnar för missbruk av tidsbegränsade anställningar. Denna uppfattning delas även av som anser att den svenska lagen som ger arbetsgivare stora möjligheter att undvika fasta tillsvidareanställningar strider mot krav. kräver i en formell underrättelse att ändrar sin lagstiftning så att den lever upp till krav. LAS borde därför stärkas på ett sådant sätt att kringgående av företrädesrätten inte blir möjligt, såvida inte arbetsgivare och facklig organisation avtalar om något annat samt att bemanningsföretag inte får anlitas så länge företrädesrätt till återanställning föreligger.
mot · H002A311 · 2012-10-03 00:00:00 — Rätt till ledighet för fackliga studier tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till ledighet från arbetet för fackliga studier. Regeringen har försökt försämra rätten till ledighet för fackliga studier. De fackliga organisationerna har varje gång kämpat emot med näbbar och klor. I det senaste förslaget ville regeringen att endast personer som varit anställda skulle få ledigt för fackliga studier. Arbetsgivaren skulle också få rätt att skjuta på ledigheten . (I nuvarande lagstiftning kan arbetsgivaren endast skjuta på ledighet ). Den anställde skulle till råga på allt tvingas ansöka om ledigheten i förväg. Efter massivt fackligt motstånd, där i synnerhet protesterade, drog regeringen tillbaka sina förslag. Och tur var väl det. Möjligheten för arbetstagarna att utbildas i sina rättigheter på arbetsplatsen hade annars blivit så begränsade att man knappast kunnat tala om en studieledighetslag ! Tyvärr återstår dock en försämring i regeringens nya modell: arbetsgivaren behöver framöver endast informera den anställde om man beslutar att skjuta på ledigheten, inte berört fackförbund. Detta kan utgöra ett problem för dem som arbetar under otrygga arbetsvillkor och inte ensamma vågar gå emot arbetsgivaren. Här hade facket kunna utgöra ett stöd för den enskilde medlemmen, och dessutom en garant för att medlemmen får sin utbildning och inte drabbas av okynnes-uppskjutande från arbetsgivarens sida. Givetvis bör även berörd facklig organisation informeras när arbetsgivaren vill skjuta upp studierna. Facket är i högsta grad berört eftersom det är de som anordnar studierna, och behöver i rimlig tid veta vilka som ska delta för att planera!
mot · H002A312 · 2012-10-03 00:00:00 — Förstärkt skydd för anställda i oseriösa företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förstärkt skydd för anställda i oseriösa företag. finns det stor risk för att anställda drabbas av oseriösa företagare i . Det handlar exempelvis om att anställda inte får ut sina löner, att försäkringsskydd saknas eller att det förekommer stora brister i arbetsmiljön. En oseriös företagare har stora möjligheter att undandra sig sitt ansvar. Det är inte acceptabelt. Det får inte vara så lätt som det är att oseriösa företagare får fortsätta driva företag år . Det drabbar anställda i företaget, men innebär också illojal konkurrens mot de seriösa företag som sköter sig. Flera av de problem som en anställd kan råka ut för hos en oseriös arbetsgivare är frågor som hanteras i förhandlingar med fackliga organisationer. Det är viktigt att det förblir så. Men de myndigheter som har ett ansvar för frågor på arbetsmarknaden behöver bättre verktyg och möjligheter att beivra oseriösa företagare. Lagar och förordningar kan behöva skärpas till.
mot · H002A313 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för föreningar och kooperativa och sociala företag att anställa personer med funktionshinder. Personer som har funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga har ofta behov av stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. I har vi ett stort antal mindre föreningar inom idrott och kultur med flera och kooperativa och sociala företag. Deras verksamheter utförs ofta av helt ideella insatser men det finns också ett behov av anställd personal som med större regelbundenhet sköter vissa arbetsuppgifter. Uppgifterna kan bestå av administrativa sysslor som till exempel dokumentation, registrering och arkivering. Det kan också röra sig om andra mer fysiska uppgifter som skötsel och materialhantering med mera. De ekonomiska möjligheterna för små föreningar och kooperativa och sociala företag att anställa personer är ofta mycket små eller helt obefintliga. Förutom lönekostnader tillkommer ju också handledning, arbetsledning med mera. Möjligheterna till kompetensutveckling är också det en ekonomisk fråga. För att underlätta möjligheterna till arbete för personer som har en nedsatt arbetsförmåga samt underlätta möjligheterna för föreningar med flera att kunna anställa dessa personer bör det till en höjning av lönebidraget samt en översyn av övriga stöd som kan underlätta för dessa små organisationer att kunna erbjuda arbete.
mot · H002A314 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanningsföretag och entreprenadföretag i samma koncern. Bemanningsföretagens entreprenadbolag är exempel på lönedumpning och osund konkurrens. unika bemanningsavtal bygger på två principer, bemanningsföretagen får hyra ut till kundföretag inom samtliga 14 avtalsområden. Den uthyrda personalen får i sin tur genomsnittslönen av jämförbar grupp hos kundföretaget. För att neutrala löner ska utbetalas och ingen lönedumpning ska ske. Bemanningsföretagen slåss om uppdragen och måste hitta nya vägar för att vara attraktiva för kunderna. Kunderna är ju intresserade av att få köpa sin flexibilitet till så låg kostnad som möjligt. Flera bemanningsföretag har genom entreprenadbolag hittat ett sätt att billigare kunna erbjuda sina potentiella kunder nya tjänster. Bemanningsföretagets entreprenadbolag ges av kundföretaget möjlighet att ha en del av dess verksamhet på entreprenad. I bemanningsföretagets entreprenadbolag anställs färre personal. Personalen lönesätts sedan enligt gällande löner i aktuellt kollektivavtal. Ofta i nivå med avtalens lägsta nivåer. De anställda personerna fungerar sedan som en jämförbar grupp när företaget hyr in personal från koncernens eget bemanningsföretag. Den här konstruktionen får konsekvensen att löneläget blir betydligt lägre än om kundföretaget haft kvar sin gamla ordinarie personal och den hade utgjort jämförbar grupp. Det innebär också att bemanningsföretaget inom koncernen självt kan påverka lönekostnaden för den inhyrda personalen och hålla nere kostnaderna för sina kunder. Vilket innebär att just detta bemanningsföretag blir attraktivare för kunderna. Konkurrensen blir ojämn om ett bemanningsföretag med flera bolag, exempelvis ett entreprenadbolag, får fördelar som andra inte har vilket innebär att det blir en osund konkurrenssituation. Vid utförsäljningen av beslöts att inte vem som helst kunde köpa apotek, exempelvis läkemedelsföretag. Ovan beskrivna situation har alltså två klara nackdelar: lönedumpning och osund konkurrens. Regeringen bör se över lagstiftningen för att begränsa bemanningsföretag att hyra ut personal till annat bolag i samma koncern.
mot · H002A315 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd (LAS). Lagen om anställningsskydd gör det möjligt för en arbetsgivare i företag med upp till tio anställda att undanta två personer från turordningslistan. Med denna regel finns inga som helst möjligheter att förhandla eller överpröva efter att arbetsgivaren fattat sitt beslut. Många drabbas mycket hårt av arbetsgivarnas möjlighet till undantag, framför allt kvinnor och småbarnsföräldrar. Vad vi istället behöver är trygga anställningar där man vid arbetsbristsituationer inte har en sämre ställning på arbetsmarknaden därför att man exempelvis är förälder eller kvinna. Vad vi behöver är fler som vågar ta steget att skaffa barn och som vågar ta anställning i ett mindre företag utan att för den delen få en ökad otrygghet. Lagen om anställningsskydd behöver ändras och den orättvisa undantagsregeln för mindre företag tas bort.
mot · H002A316 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fackliga förtroendeuppdrag och a-kassa. Att vi har fackligt förtroendevalda är ett måste om vi ska kunna bevara vår svenska modell. Då måste det finnas två förhandlingsparter, och det är fortfarande viktigt att vi har förtroendevalda på arbetsplatsnivå. kan vi se att intresset på arbetsplatserna att ta ett fackligt uppdrag tyvärr minskar. Det finns säkert olika anledningar till det, men en kan vara att man som anställd känner att delar av tryggheten påverkas. råder det olika regler för vad som är a-kassegrundande. Det gör att många riskerar att lida ekonomisk skada av att ta ett fackligt uppdrag, eftersom den fackliga ersättningen inte är a-kassegrundande. Det är viktigt att vid framtida beslut av beräkningsgrund ta hänsyn till att vissa av de uppdrag en förtroendevald facklig företrädare har inte betalas av arbetsgivaren utan av den fackliga organisationen. Därför bör det genomföras en översyn av vilka inkomster som ska vara ersättningsgrundande.
mot · H002A317 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd. Företrädesrätten till återanställning enligt lagen om anställningsskydd är av stor vikt för att säkerställa rättssäkerhet och trygghet i anställningen. Den är ett viktigt instrument i skapandet av ett hållbart och mer jämlikt arbetsliv där diskriminering motverkas. Regeln som formuleras i lagens 25 § säger att arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där de tidigare varit sysselsatta, förutsatt att anställningen varat och att arbetstagaren har de rätta kvalifikationerna. Regeln omfattar också visstidsanställda som på grund av arbetsbrist inte har fått fortsatt anställning. Bakgrunden är arbetsgivarnas makt att definiera när arbetsbrist föreligger och därmed också deras makt att avgöra när grund för att säga upp anställda finns. Företrädesrätten till återanställning är därför ett viktigt verktyg mot oseriösa arbetsgivare som vill säga upp anställda enbart i syfte att byta ut människor. Den bidrar till att förhindra diskriminering och skapar dessutom grund för demokrati och yttrandefrihet på arbetsplatsen. Otrygga anställningar leder ofta till att människor tystnar och inte vågar kritisera eller diskutera arbetsplatsfrågor. i Arbetsdomstolen föranleder dock frågan om regeln håller på att urholkas. I domstolens dom nr 72/07 konstateras till exempel att arbetsgivaren i fråga inte kringgått regeln om företräde till återanställning trots att 13 anställda sagts upp för att kort efter uppsägningstidens slut ersättas av tre anställda via ett bemanningsföretag. Detta skedde alltså för återanställning. Samtliga tre hörde i detta fall till den grupp som blivit uppsagda, men två av dessa tre personer hade inte varit anställda för att kunna erhålla återanställning enligt 25 § i lagen om anställningsskydd om bolaget i stället för att hyra in arbetskraft hade visstidsanställt för den period det handlade om. Andra av de uppsagda hade alltså haft företrädesrätt till jobben. Arbetsdomstolen accepterar dock bolagets argument om anlitande av bemanningsföretag som en mer företagsekonomiskt riktig lösning vid tillfälliga arbetstoppar, och på så vis accepteras detta sätt att kringgå den viktiga regeln. Arbetsdomstolens utslag och hur arbetsgivarna tillämpar lagstiftningen gör det angeläget att se över och stärka lagen om företrädesrätt till återanställning. Detta bör ske så att anställningsskyddet bevaras och så att arbetsgivare inte kan säga upp personal för att ta in ersättare via bemanningsföretag för återanställning. i (S)
mot · H002A318 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för dispens för extra övertid. genomfördes förändringar i arbetstidslagen gällande extra övertid. Kravet på dispens från togs bort. Istället får extra övertid tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår, om det finns särskilda skäl och att situationen inte kunnat lösas på annat rimligt sätt. Exempel på särskilda skäl kan vara tillfälliga arbetsanhopningar som varit omöjliga att förutse, oförutsedda sjukdomsfall eller förlust av spetskompetens som inte går att ersätta . En huvudregel är att den allmänna övertiden först ska tas ut innan extra övertid tas ut. Att det finns möjligheter till extra övertid är i sig inget kontroversiellt. Det finns redan reglerat i många kollektivavtal. Men skillnaden mellan vad som finns i kollektivavtalen och i den av regeringen gjorda förändringen är att skyddsombuden tar över bevakningen och godkännandet från den fackliga organisationen. Därmed har regeringen tagit ytterligare ett steg i systemskiftet på arbetsmarknaden. På många arbetsplatser försätts skyddsombudet i en omöjlig situation där man ska bedöma ett läge man saknar kompetens för. Därmed blir förändringen istället en maktförskjutning till arbetsgivarens fördel. Möjligheter till extra övertid i vissa situationer kan vara ett rimligt krav, men bevakningen och beviljandet av dispens bör ligga kvar på eller på den fackliga organisationen. i (S)
mot · H002A320 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att få bukt med ungdomsarbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten i är alarmerande hög. Många ungas väg in på arbetsmarknaden kantas av stängda dörrar i stället för nya möjligheter. Det finns ett samband mellan ungas psykiska hälsa och läget på arbetsmarknaden. Att ungas begränsade möjligheter att få jobb och egen bostad är ett slöseri, både för individen och för samhället. Alla unga är inte stöpta i samma form och är inte i behov av samma stöd eller hjälp. Samhället måste erbjuda en palett av olika lösningar för att få bukt med ungdomsarbetslösheten, och stöd och hjälp ska ges från dag ett. För många är jobb det första steget in på arbetsmarknaden. Det är ofta en kontakt och en erfarenhet som är värdefull därefter. Ett sommarlov utan möjlighet till arbete har allt för ofta en negativ effekt på självkänslan. Dessutom minskar chanserna att snabbt komma in på arbetsmarknaden efter genomförda studier. Inom välfärdssektorn kommer det att råda personalbrist på grund av stora pensionsavgångar. Ett sätt att komma till rätta med detta är att skapa traineeprogram för att underlätta generationsväxlingen och säkerställa kunskapsöverföring mellan generationer. Starta-eget-stöd också för unga De entreprenörsidéer som finns hos unga måste stimuleras och uppmuntras. Många läser kursen Ung Företagsamhet på gymnasiet där man startar, driver och avvecklar sitt företag. Men den som efter studenten vill starta ett eget företag måste vänta till 25-årsdagen för att få bidrag i uppstarts-processen. Tanken med utbildningskontrakt är att hjälpa unga till jobb och praktik. Kontraktet vänder sig till den som är arbetssökande, under och inte har fullgjort gymnasiet. Den som är ung och söker jobb erbjuds arbete enligt tre olika alternativ. Den ena möjligheten kallas för Västeråsmodellen och innebär avtalsenlig lön på halvtid och studier på halvtid. Den andra möjligheten är praktik hos privata eller offentliga arbetsgivare samt studier på halvtid eller deltid. Det tredje alternativet är utbildning på heltid, vid komvux, yrkesvux eller folkhögskola.
mot · H002A321 · 2012-10-03 00:00:00 — Avskaffa turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Lagen om anställningsskydd fastställer en turordning för vem som ska bli uppsagd när neddragningar blir nödvändiga. Den som varit anställd längst har det starkaste skyddet, och den som varit anställd kortast är den första som blir uppsagd. Detta är naturligtvis mycket orättvist. Ofta eftersträvas jämlikhet och utjämning mellan den som har och inte har inom politiken, men på arbetsmarknadsområdet är det tvärt om. Den som redan har haft jobb länge och därmed hunnit skaffa sig kunskap, kontakter och a-kassa skyddas på bekostnad för den som inte ännu lyckats ta sig in och visa vad man går för. Detta gör att arbetsmarknaden fungerar dåligt. Främst för unga och nyinflyttade förstås, men även för dem som är väletablerade genom att turordningsreglerna hindrar folk från att byta jobb, eftersom man då hamnar sist in på en ny arbetsplats. Det är dålig samhällsekonomi om en människa stannar kvar på ett jobb som man vantrivs på och där man inte får utlopp för sin fulla kapacitet. Dels för att man riskerar att utveckla ohälsa, men också för att det hindrar rätt person från att vara på rätt plats, vilket påverkar näringslivets utveckling negativt.
mot · H002A322 · 2012-10-03 00:00:00 — Tillsyn och kvalitetssäkring av fas 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att verksamheten i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin är av sådan karaktär att deltagare inte utnyttjas som reguljär arbetskraft och att uppgifterna är meningsfulla. I jobb- och utvecklingsgarantins fas 3 ska en arbetssökande erbjudas arbetsuppgifter hos en anordnare (arbetsgivare). Arbetsuppgifterna får anordnas av privata eller offentliga arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Anordnaren betalar inga löner, arbetsgivaravgifter eller försäkringar. får anordnaren per person och anvisningsdag för att täcka handledarkostnader med mera. Genom sysselsättningen får den arbetssökande en möjlighet att skaffa sig erfarenheter, meriter och färska referenser. Sysselsättning i fas 3 kan bestå av arbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda eller som ordinarie personal inte hinner med och som höjer kvaliteten i verksamheten. Vi socialdemokrater tror inte på fas 3, och vi vill avskaffa denna åtgärd. Vi vill istället införa aktiva åtgärder som leder vidare till arbete och inte som till återvändsgränder. Inom fas 3 förekommer det att deltagare utför reguljärt arbete. Detta innebär att den arbetssökande hamnar i en svår situation på arbetsplatsen då hans eller hennes lojalitet med medarbetarna där gör att man inte vill klaga på sina arbetsuppgifter. De arbetslösa som jag har varit i kontakt med berättar att Arbetsförmedlingen inte utövar någon tillsyn av de arbetsuppgifter som utförs. Det innebär att Arbetsförmedlingen inte vet om arbetsuppgifterna som dessa personer utför stämmer överens med regelverket. Arbetsförmedlingen menar att de inte har något ansvar eller möjlighet att utöva någon sådan tillsyn. Detta är en märklig ordning som enligt min mening inte borde få förekomma. Fas 3 borde verkligen fungera på ett bättre sätt, nu när åtgärden finns.