ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Fi278 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteutjämning. Ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. föreslog en enig parlamentarisk utredning förändringar av det kommunala skatteutjämningssystemet. Kommittén föreslog förändringar både i inkomst- och kostnadsutjämningen, med förslag till införande . Den parlamentariska utredningen presenterade, efter flera kompromisser, ett enhälligt förslag. Ändå har ingenting hänt . Kostnadsutjämningssystemet, främst för förskolan, måste göras om. Beräkningsgrunderna är föråldrade och leder till stora orättvisor. Därför överkompenseras rika kommuner på grund av antaganden om hur många barn som nyttjar barnomsorgen. Tidningen har jämfört kommunerna , som har liknande ålderssammansättning och som får liknande ersättning för detta. Därefter ökas dock ersättning medan minskar därför att föräldrar i antas nyttja barnomsorgen mer. I själva verket är inskrivningsgraden av alla barn i såväl som . Ändå får per inskrivet barn och får per barn. På samma sätt ser det ut i fler kommuner. Till exempel får kommun i dagens system. Det är inte rimligt att ersättningen till landets kommuner är så stora och att det är de rika kommunerna som är vinnare av systemet. Barn i fattigare kommuner är i minst lika stort behov av hög kvalitet inom barnomsorgen som barn i mer gynnade kommuner. Det är angeläget att regeringen genomför de förslag som en enig parlamentarisk kommitté har kommit fram till så att de kan träda i kraft som planerat.
mot · H002Fi280 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. Sparbankerna är i sitt arbetssätt och sin konstruktion unika i jämförelse med andra banker i . Verksamheten är lokalt anknuten och därmed också väl förankrad i bygden där man verkar. Dess betydelse är också stor för många små och medelstora samhällen då en del av bankens överskott går till samhället där banken har sina kunder. Sparbankerna är en oerhört viktig del av den lokala tillväxten. saknar dock sparbankerna möjligheten att ta in externt kapital i sin verksamhet, vilket försämrar möjligheten att utveckla verksamheten genom att till exempel starta nya kontor. Vidare är skillnaderna mellan de olika bankformerna tydliga vid en större kreditförlust, där balansräkningen behöver restaureras mer än expanderas. Dessa skillnader innebär en konkurrensnackdel gentemot övriga banker som inte har sådana begränsningar. Den grundläggande skillnaden är att andra banker helt enkelt kan ge ut nya aktier när de behöver kapital. finns enbart möjligheten för en sparbank som har behov av att förstärka sin kapitalbas att använda intjänade medel eller att konvertera till bankaktiebolag. Sparbankerna bör ges samma möjligheter som sina konkurrenter på marknaden utan att bankerna ska behöva ombildas till aktiebolag; en möjlighet kan vara att ge sparbanker rätt att utfärda sparbanksaktier, motsvarande egenkapitalbevis.
mot · H002Fi282 · 2012-10-04 00:00:00 — Årlig kontroll av privata utförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en särskild avgift för årlig kontroll av privata utförare. Privata utförare har blivit allt vanligare inom skattefinansierade områden, som skola, vård och omsorg. De flesta sköter sina åtaganden väl och inom de ramar som satts upp men tyvärr dyker det upp rapporter om att även oseriösa utövare har skaffat sig lättförtjänta pengar inom dessa verksamheter. När sådant fusk uppdagas får vi svar från ansvariga att vi måste förbättra kontrollen eller liknande. Kontroll kostar pengar, skattepengar som kan användas till annat. Tid och resurser tas från det allmänna för att kontrollera privata aktörer, resurser som skulle behövas för att förbättra den offentliga servicen. Därför vill vi föreslå att man ser över systemet och att privata bolag som startar verksamhet inom områden som bekostas med skattemedel, åläggs att betala en särskild årlig avgift, en sorts tillsynsavgift, som motsvarar kostnaderna för en årlig kontroll.
mot · H002Fi286 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig förvaltning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Riksrevisionen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Enligt regeringsformen stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. granskar rikets styrelse och förvaltning. Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför . Förtroendet för statsförvaltningen har minskat , vilket är mycket allvarligt för demokratin. Staten och dess myndigheter måste vara föregångare och leva upp till det som beslutar när det gäller ekonomisk redovisning, momsredovisningar, leva upp till lagen om offentlig upphandling m.m. När media finner felaktigheterna i myndigheternas redovisning och inte statens egen internkontroll eller revision, tappar medborgarna förtroendet för statsförvaltningen. Det finns exempel på myndigheter som snarare arbetat emot djuretik och tankar. Staten bör ta fram en ekonomihandbok och etiskt förhållningssätt för statsförvaltningen och myndigheterna. bör prioritera granskningar så att en hög standard på redovisningen uppnås och att lagen om offentlig upphandling efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om .
mot · H002Fi287 · 2012-10-04 00:00:00 — Genomför förändringarna i skatteutjämningssystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram en proposition om förändringar i skatteutjämningssystemet i enlighet med utredningens förslag. behöver ett långtgående utjämningssystem för inkomster och kostnader i kommuner och landsting om alla medborgare ska ha samma möjligheter till välfärd. Det kommunala självstyret hotas om inte kommunerna kompenseras för de väldigt olika skatteinkomsterna och kostnaderna. har skatteutjämningen varit en politisk stridsfråga, men 2011 lyckades en parlamentarisk utredning hitta en total samsyn mellan alla partier om vilka förändringar som behöver göras för att modernisera systemet så att det lever upp till dagens verklighet. Remissrundan var också oerhört positiv överlag till utredningens förslag och ett snabbt genomförande förväntades. Regeringen har emellertid försinkat frågan . tillkännagav till regeringen att en proposition måste läggas men i propositionsförteckningen finns den inte. Landets kommuner och landsting hade räknat med ett genomförande 2013 men måste budgetantaganden göras om. Förtroendet och legitimiteten för systemet urholkas när gamla obsoleta fö-rutsättningar, t.ex. behovet av förskoleplatser, tillåts underkompensera många kommuner.
mot · H002Fi288 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskt deltagande i nya nödlån till främmande stater eller andra institutioner ska villkoras mot krav på bärkraftiga och rättvisa skattesystem samt fungerande system för skatteuppbörd. Utmärkande för flera av de europeiska stater som kommit i ekonomisk kris har, utöver svag reglering av finansiella institutioner (främst banker), varit bristfälliga skattesystem och ännu sämre skatteuppbörd. Stater som och samt i viss mån har konkurrerat med låga bolagsskatter. Såväl som är kända för ihåliga skattesystem och stora brister i skatteuppbörden. Vid utformandet av så kallade anpassningsprogram för länder som har ekonomiska svårigheter, bestäms programvillkoren av representanter från långivarna i samarbete med regeringen för det land som har bett om finansiellt stöd. Mestadels tycks detta handla om sociala nedskärningar. Ett annat fenomen hos flera av de krisande länderna tycks också vara att de med störst inkomster och förmögenheter helt undvikit att betala skatt. bör över allt där vi deltar och när vi bidrar med medel kräva att anpassningsprogrammen också ska handla om att skattesystem och skatteuppbördssystem måste renoveras. Inte minst inom företagsbeskattningen och beskattningen av näringsverksamhet kan lätt regelverken befrämja undvikande av skatt. Krav på en tydlig progressiv beskattning av både arbets- och kapitalinkomster måste också ställas. Beskattning liknande den svenska värnskatten, som infördes när var i ekonomisk kris, borde vara en självklarhet. bör ge regeringen till känna att svenskt deltagande i nya nödlån till främmande stater eller andra institutioner ska villkoras mot krav på bärkraftiga och rättvisa skattesystem samt fungerande system för skatteuppbörd. Med andra institutioner avses att deltar i nödlån som förmedlas via t.ex. EU, ECB eller IMF.
mot · H002Fi289 · 2012-10-04 00:00:00 — Social hänsyn vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas vad social hänsyn i offentliga upphandlingar mer precist ska innebära och föreslås modeller enligt vilka kommunerna ska arbeta med social hänsyn vid offentliga upphandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara obligatoriskt med kontinuerlig uppföljning av offentliga upphandlingar för att säkerställa att ställda krav uppfylls. Enligt upphandlar svenska kommuner och landsting för utifrån lagen om offentlig upphandling (). Därtill kan läggas, den av regeringen, införda lagen om valfrihet (LOV) som enligt uppskattningar kan röra sig om ytterligare cirka 400 miljarder. Dessa upphandlingar görs med egentligen bara ett krav, högsta kvalitet till lägsta pris. är ett av de länder i som är sämst på att ställa sociala krav vid upphandling trots att långtgående möjligheter finns enligt EU:s reglemente. Dessa pengar skulle kunna användas mycket mer effektivt, i en vidare tolkning av begreppet, om de nyttjades som ett verktyg till att även uppfylla en rad sociala villkor såsom anställningar av långtidsarbetslösa, fler lärlingsplatser, tryggade anställningar genom krav på kollektivavtal, särskilda miljökrav etc. Den sociala dimensionen av välanvända skattepengar behöver lyftas fram. Förslaget med ett nationellt regelverk där även sociala villkor alltid måste ställas vid offentlig upphandling skulle ge just denna dimension. är många kommuner redo att gå längre i sina krav att fylla den offentliga upphandlingen med fler dimensioner än bara lägsta pris. Det finns formulerade krav om fair trade, miljömärkning m.m. Dock visar all forskning att dessa krav blir meningslösa om de inte följs upp och om det inte sker en kontinuerlig kontroll av kontraktsvillkoren. Det är också sällan kommuner utdelar viten eller upphäver upphandlingen på grund av kontraktsbrott.
mot · H002Fi290 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid offentlig upphandling ska ta hänsyn till de befintliga miljömärkningssystemen när det gäller inköp av hotade fiskarter. Fisk är bra mat och nyttig mat, men fisket är inte alltid miljövänligt tvärtom. Av de studerade fiskbestånden ligger fortfarande under den kritiska nivå då arterna börjar växa till igen, vilket betyder att drygt tre femtedelar av världens fiskbestånd är fullt utnyttjade eller hotas av överfiskning. Att vi måste återställa balansen är inte bara en fråga om människans önskan att äta fisk även utan är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. I alla världens regioner finns fortfarande en oroande trend mot ökad utfiskning och kollaps av värdefulla bestånd. Men det uppmuntrande är att en rad genomtänkta åtgärder för att stoppa överfisket börjar ge resultat i hälften av världens stora viktiga ekosystem. Det ger hopp om att det går att göra något åt överfisket. I områden där fisket börjar komma tillbaka har forskare noterat att man satt in en kombination av åtgärder, som skärpta fiskekvoter, effektivare kontroller, strategiskt placerade stängda fiskeområden, selektiva fiskeredskap och ekonomiska morötter. Världsnaturfonden (WWF) har gått ut med rekommendationer och allmänna tips för miljövänliga inköp av fisk till allmänheten konsumenterna. WWF rekommenderar konsumenterna att inte köpa alltför små fiskar, eftersom det är viktigt att fiskarna hinner fortplanta sig åtminstone en gång innan de fångas. WWF rekommenderar också att konsumenterna ska köpa miljömärkt fisk när sådan finns. WWF rekommenderar också konsumenterna att fråga efter fisk och skaldjur som fångats med selektiva redskap, det vill säga fiskfällor, burar för kräftor och krabbor och trålar som inte fångar småfisk och annan oönskad bifångst. Staten och dess myndigheter och de leverantörer de använder sig av är stora inköpare av varor, inte minst livsmedel. Staten och myndigheterna borde i det här sammanhanget därför vara ett föredöme. Hotade fiskarter bör inte få köpas in av staten och i myndigheters verksamhet.
mot · H002Fi291 · 2012-10-05 00:00:00 — Kontrollavgifter för privata aktörer inom skattefinansierad verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattefinansierade privata verksamheter inom välfärdssektorn ska betala en kontrollavgift som ska finansiera de kontroller av verksamheten som kommunen ska utföra. Privata utförare har blivit allt vanligare inom skattefinansierade områden såsom skola, vård och omsorg. Det framförs ofta att kontrollen av dessa verksamheter behöver bli bättre. Att genomföra grundliga kontroller kräver resurser och innebär därmed avsevärda kostnader. För att täcka dessa kostnader vore det rimligt att en årlig avgift betalas av de privata företag som bör stå under tillsyn och kontroll. En jämförelse kan göras med näringsidkare som säljer alkohol eller tobak. De måste söka tillstånd hos kommunen för att sälja dessa varor och får de betala en årlig tillsynsavgift för den kontroll som kommunerna är ålagda att genomföra.
mot · H002Fi293 · 2012-10-05 00:00:00 — Införande av utmaningsrätt i hela tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera till att utmaningsrätt införs i hela . Problemet med offentlig sektor är att många verksamheter inte fungerar bra och att kostnaderna är för höga i förhållande till resultatet. En väl fungerande konkurrens mellan olika verksamheter i olika driftsformer skulle skapa förutsättningar som behövs för bättre resultat inom den offentliga välfärden. Ett av redskapen för att släppa in fler fristående alternativ inom offentlig verksamhet, samt uppnå ett bättre bruk av skattebetalarnas pengar, är lagen om offentlig upphandling (). Lagen om offentlig upphandling är dock inte helt anpassad till hälso- och sjukvårdsverksamhet. Dels bortser den från att patienter ofta är måna om att bygga en relation med vårdgivare , vilket inte stämmer överens med lagens rekommendationer om relativt korta avtalstider. Dels är den utformad så att landstingen kan välja drift i egen regi och då är lagen inte tillämplig. Lagen måste därför anpassas till hälso- och sjukvårdens förutsättningar och ges ett förståeligt regelverk. Det måste även införas en tydlig utmaningsrätt för privata och kooperativa företag som vill driva verksamhet inom hälso- och sjukvården. Det är viktigt att det blir fler olika utförare vilket leder till kortare köer, bättre kvalitet och mer vård för pengarna genom konkurrens. Vi anser att det behövs en ändring så att alla kommuner och landsting börjar arbeta med att införa utmaningsrätt på olika verksamheter. Enligt SKL:s rapportering så är det enbart 35 kommuner som tillämpar utmaningsrätten av 290 kommuner. Det betyder att företagare kan utmana en verksamhet och önska en upphandlingsprocess. Detta är nödvändigt för att förändra och förbättra inte minst vården och omsorgen. Men är det frivilligt och vi ser att det måste bli möjligt med utmaningsrätt i alla kommuner, vilket kräver att det bör bli en skyldighet för kommuner, landsting och regioner att införa detta. Finn (M)
mot · H002Fi294 · 2012-10-04 00:00:00 — Svenska djuromsorgskrav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra för svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. I stat, kommun och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Enligt dagens regelverk får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Lagstiftningen och reglerna för den offentliga upphandlingen borde ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för stat, offentliga myndigheter, kommuner och landsting så att de livsmedel som de upphandlar följer de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. Efterfrågan på närproducerat med lokal förädling har ökat , vilket gjort att utbudet växer . Med fler kvalitativa råvaror finns fler som skulle kunna delta i offentliga upphandlingar. har på alliansregeringens uppdrag påbörjat ett arbete om kriterier. Positivt, men det är bara en början.
mot · H002Fi296 · 2012-10-04 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas att investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan reglerna infördes har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket vi tycker är bra. Det finns till exempel riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att man ska respektera seriösa affärsmetoder (det vill säga inte involveras i mutor etcetera) och att man ska placera i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Jag anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bland annat klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Jag anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och det borde därför vara förbjudet. FörstaFjärde AP-fondernas etikråd har beslutat att fondernas pengar inte ska investeras i företag på grund av deras produktion av bland annat klustervapen, vilket är bra. Om AP-fonderna tar detta beslut så bör det ju inte vara svårt att också tydligt helt ta avstånd från vapenindustrin när det gäller AP-fondernas investeringspolicy. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Fi297 · 2012-10-05 00:00:00 — Legalt ramverk för sociala investeringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett legalt ramverk som möjliggör sociala investeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligt bör ge berörda statliga myndigheter i uppgift att samarbeta med kommuner och landsting som vill göra sociala investeringar. Sociala investeringar syftar till att genom tidiga insatser minska sociala problem och därmed stora kostnader för exempelvis rättsväsende, sjukvård och socialtjänst i senare skeden. Sociala investeringar vinner ökat intresse i många kommuner och landsting runt om i landet eftersom man ser att detta tänkande både kan spara ekonomiska resurser och undvika mänskligt lidande. befinner sig dock sociala investeringar från kommuner och landsting i en juridisk gråzon. Den befintliga lagstiftningen medför inga problem när det gäller att göra fysiska investeringar i exempelvis vägar eller byggnader. Inte heller finns några problem vad gäller kommunala insatser för att åtgärda sociala problem som redan uppstått, exempelvis hemlöshet eller kriminalitet. Däremot är lagstiftningen mycket otydlig när det gäller kommuners och landstings möjligheter att avsätta resurser i exempelvis sociala investeringsfonder för att genom förebyggande arbete och tidiga insatser minska senare ekonomiska kostnader avsevärt. Detta riskerar att leda till att kommuner och landsting avhåller sig från sociala investeringar trots att många exempel visat att detta är ett mycket effektivt sätt att arbeta. Lagstiftningen bör därför ses över för att tydliggöra att kommuner och landsting både har möjlighet, och uppmuntras, att använda sociala investeringar i sin verksamhet. Fungerande sociala investeringar kräver samarbete mellan många parter, såväl kommunala som statliga. Regeringen bör därför tydliggöra för berörda myndigheter, exempelvis Arbetsförmedlingen, polisen och , att medverka i och stötta projekt för sociala investeringar i kommuner och landsting. Per (MP)
mot · H002Fi299 · 2012-10-05 00:00:00 — Välfärdsföretag med begränsad vinstutdelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att privata aktörer som utför skattefinansierade välfärdstjänster i vård, skola och omsorg ska, om de drivs i aktiebolagsform, vara registrerade som aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning i stället för vanliga aktiebolag. Skattepengar ska användas till det de är avsedda för. Så är tyvärr inte alltid fallet. Människor upprörs, med rätta, av uppgifter om att en del av de pengar som skulle satsas på grundläggande samhällsservice som skolor och äldrevård, inte kommer barn och äldre till godo. Allt fler företag inom vård, skola och omsorg köps upp av riskkapitalbolag. Flertalet av de stora privata utförarbolagen inom vård, skola och omsorg i ägs av riskkapitalbolag med säte i något så kallat skatteparadis. som riskkapitalbolagen gör miljardvinster gör de allt för att undvika att betala skatt. har granskat 25 riskkapitalägda koncerner. Granskningen visade att av dessa har 23 inte betalat någon bolagsskatt alls . uppskattar att svenska skattebetalare förlorar genom riskkapitalbolagens agerande, enligt (). Dessa koncerner ägnar sig åt avancerad skatteplanering. Att begränsa deras möjligheter att med olika metoder föra undan pengar till så kallade skatteparadis är angeläget. Det är dock svårt att med uppdaterad lagstiftning hålla jämna steg med dessa resursstarka och målmedvetna aktörer. Det finns ett enklare sätt att hindra läckaget av skattepengar från vård, skola och omsorg. I finns bolagsformen Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (SVB-bolag). Den är till för verksamheter som inte är ute efter vinst, men ändå vill ha en bolagsform som är praktisk och inte utsätter individerna för ekonomisk risk. Problemet kan lösas genom att införa ett krav på att privata aktörer som vill driva skolor, äldreboenden och andra skattefinansierade välfärdstjänster, om de drivs i aktiebolagsform, ska vara registrerade som aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning, istället för aktiebolag. Hur omställningen ska gå till för de aktiebolag som driver verksamhet, behöver utredas. Detta bör ske skyndsamt. Detta bör för regeringen tillkännage som sin mening.