ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sk323 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa ett system för frivillig sambeskattning. I har vi ett inkomstskattesystem som bygger på särbeskattning. Det tidigare systemet med sambeskattning ersattes skattereform med dagens särbeskattning. Det innebär att varje person enbart beskattar det som han eller hon har i inkomst, utan hänsyn till make/makas inkomst. Systemet leder till att par med lika stor sammanlagd bruttoinkomst kan beskattas helt olika, beroende på hur sammansättningen av inkomsten ser ut mellan de två makarna. I ett system med sambeskattning summeras den taxerade förvärvsinkomsten och delas därefter lika mellan makarna. Att göra sambeskattningen frivillig skulle leda till att de hushåll som får en lägre skatt med det nya systemet i så fall skulle välja att sambeskattas, medan övriga skulle välja att särbeskattas. Dagens system är djupt orättvist där två högutbildade med vardera , det vill säga i sammanlagd förvärvsinkomst, betalar mycket mindre i skatt än ett par med en högutbildad med i inkomst och en låginkomsttagare med i inkomst. Skillnaden är tusenlappar . talar vi om i straffbeskattning för paret med hög inkomstspridning. Systemet med frivillig sambeskattning ska endast gälla äkta makar. () räknade på vad förslaget om frivillig sambeskattning skulle kosta enligt siffror . Den offentligfinansiella effekten blir . Hela 1,2 miljoner hushåll skulle få en skattelättnad med det frivilliga sambeskattningssystemet medan 4,8 miljoner hushåll skulle lämnas oberörda (med andra ord är det dessa hushåll där båda makarna har samma marginalskatt). 0,2 miljoner hushåll skulle få högre skatt men skulle på grund av frivilligheten välja att fortsatt särbeskattas. Analysen är strikt statistisk och tar inte hänsyn till beteendeförändringar som får positiv effekt på antalet arbetade timmar m.m. Systemet ger alltså effekt endast där marginalskattesatserna är olika mellan makarna. Exempelvis skulle alltså två höginkomsttagare med vardera årsinkomst om inte påverkas av systemet. Inte heller skulle låginkomsttagare med vardera årsinkomst om påverkas av systemet. Ett typexempel är där ett gift par har en sammanlagd förvärvsinkomst om (alla inkomster av arbetsinkomst), men där person 1 tjänar och person 2 tjänar . Det frivilliga sambeskattningssystemet skulle leda till en skattelättnad om för paret. I fall med stor inkomstspridning, där ena maken tjänar och den andra tjänar , skulle sambeskattningssystemet leda till en skattelättnad om hela . Samtliga par som väljer att sambeskattas skall också gemensamt dela på pensionsavsättningarna. Detta görs för att förhindra att ena maken missgynnas genom en relativt mindre framtida pension då inkomstspridningen är stor. Förslaget innebär alltså att den som tjänar mindre av de två makarna gynnas pensionsmässigt. I har man haft frivillig sambeskattning och där väljer runt hälften av landets skattebetalare att sambeskattas. Det tyska systemet är fördelaktigt och för oss som värnar kärnfamiljen och äktenskapet är det ett bra system, som det är ett steg för ett mer rättvist skattesystem.
mot · H002Sk324 · 2012-10-03 00:00:00 — Teknikneutrala regler för beskattning av fossilfritt fordonsbränsle tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av långsiktiga och teknikneutrala regler för beskattning av fossilfria biodrivmedel. skall ha en fossilfri transportsektor. För att nå dit krävs stora investeringar, som i sin tur kräver långsiktiga och teknikneutrala regler för beskattning av fossilfria fordonsbränslen. Vägtrafikens förbrukning av förnybara drivmedel var 2011 med tonvikten lagd på jordbruksbaserade drivmedel som etanol, biodiesel och biogas. Råvaran för att producera dessa drivmedel var till stor del importerad. behöver mer av inhemsk produktion av fossilfria drivmedel för konventionella förbränningsmotorer, eftersom sådana motorer kommer att dominera fordonsparken . I har vi stor tillgång till skog, som ger oss unika möjligheter att på ett hållbart sätt ersätta fossil bensin och diesel med skogsbaserade drivmedel. Sådana satsningar skulle förbättra vår handelsbalans men också skapa många nya arbetstillfällen och resultera i nationell energitrygghet. Med förgasningsteknik kan man av skog med högt energiutbyte tillverka metanol (träsprit), etanol, DME, diesel, bensin, fordonsgas m.m. Metanol låter sig tillverkas med högsta energiutbytet och till lägsta pris. Det pågår i spännande utveckling av detta skogsbaserade fordonsbränsle. Förgasningstekniken finns kommersiellt tillgänglig. handlar det om att få till stånd nödvändiga investeringar. Men då behövs tydliga och långsiktiga besked angående framtida skatteregler och övriga regelverk. Ledtiden för den här typen av storskaliga projekt är . För varje enskild fabrik rör det sig om miljardinvesteringar för förstudier, projektering, tillståndsprocesser, upphandling och byggnation. Regeringen vill nu lägga koldioxidskatt på biodrivmedel vid låginblandning i bensin respektive diesel. Tillsammans med kvotplikten, som ensidigt föreskriver 10 procents inblandning av etanol i bensin och FAME i diesel, är risken stor att det blir stopp för de industrisatsningar som behövs för att öka produktionen av biodrivmedel och få fram nya biodrivmedel. Avstämningsstationen gör att ingen vågar göra stora investeringar förrän man vet vad som kommer att gälla. Därför krävs det klara besked nu för att klara en fossilfri transportsektor 2030.
mot · H002Sk325 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en tonnageskatt för fartyg. Tonnageskatten är viktig för att handelsflottan i ska utvecklas och få likvärdiga förutsättningar som andra EU-länder. Detta bör ske för att undvika att framtida investeringar kommer att läggas utanför i länder där rederierna känner att konkurrenskraften är bättre. Antalet svenskflaggade fartyg minskar år och ska enligt uppgift uppgå till mindre än 200 fartyg. Ända sedan föreslog att en tonnageskatt skulle införas har alliansregeringen förhalat frågan genom ytterligare utredningar. Finansminister har upprepade gånger hänvisat till att frågan bereds men uppenbarligen är det en komplicerad fråga för finansministern som inte kan komma till beslut trots ett tidigare enigt skatteutskott i frågan. Frågan tycks dock inte vara lika komplicerad för där beslutade införa en tonnageskatt. Dessutom tillämpas tonnagebeskattning redan i de flesta konkurrentländerna. Med stor sannolikhet innebär detta att utflaggningen av svenska fartyg kommer att fortsätta och möjligen med utökad takt, vilket i sin tur leder till förlorade svenska jobb inom sjöfarten. Flertalet sjöfartsnationer inom EU har infört system med tonnageskatt i syfte att stödja sina sjöfartsnäringar och förmå redare att återregistrera fartyg under nationell flagg. Vi anser därmed att det är hög tid att även svenska rederier med svenskflaggade fartyg får de konkurrensfördelar som en tonnageskatt innebär.
mot · H002Sk328 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional trängselavgift. Trängselskatten syftar till att styra trafiken genom att prissätta trängsel. Ekonomiska incitament kan användas som miljöstyrande åtgärd, den som förorenar ska betala. Skatten används även som delfinansiering av infrastruktur. Trängselskatten är en statlig skatt vars utformning bestäms av . Allt fler regioner kan komma att nyttja möjligheten för att styra trafiken i syfte att värna miljön samt för att delfinansiera åtgärder. Förutsättningarna ser olika ut och behoven förändras . Rådigheten över utformning och anpassningar med ett helhetsperspektiv torde främst åligga de lokala beslutande församlingarna. Det regionala inflytandet och ansvaret är viktigt att uppmärksamma. Kunskapen om behoven, miljöproblemen och behovet av samordning med till exempel bostadsbyggande gör att makten över besluten bör förstärkas på regional nivå. Trängselavgifter skulle därmed kunna beaktas tillsammans med andra avgifter i egenskap av miljöåtgärder, som miljöåtgärd för dubbdäck och avgifter för anordnande av parkeringslösningar. Åtgärder som kan förbättra miljön i form av minskade luftföroreningar och trängsel behöver ses som en helhet och därmed behöver även rådighet över beslut utformas därefter. Den statliga trängselskatten bör utformas som en regional trängselavgift.
mot · H002Sk329 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av fastighetsbeskattningen av vattenkraft och annan elproduktion. Vattenkraften är tillsammans med kärnkraften det största och viktigaste energislaget för minskat utsläpp av växthusgaser i vårt land. Det är därför viktigt att denna elproduktion värnas. Fastighetsskatten på vattenkraft är högre än på andra energislag. Nuvarande fastighetsskatt är att jämföras med fastighetsskatten på vindkraft och kärnkraft, . De nya taxeringsvärdena kommer att ytterligare förstärka skillnaderna i beskattningen mellan energislagen. Konsekvenserna av den högre fastighetsskatten gör att lönsamheten och nyinvesteringar i vattenkraft avsevärt minskar. Satsningar på andra förnybara energislag, som vindkraft och solenergi, motverkas därmed eftersom vattenkraft är en förutsättning för denna utbyggnad genom att vara elreserv för dessa energislag. Dessutom omintetgörs nya investeringar i utbyggnad av den småskaliga vattenkraften. I beslut om satsningar på förnybar energi ingår en uppgradering och utbyggnad av vattenkraft tillsammans med satsningar på vind- och solkraft. Det är uppenbart att det saknas en helhetssyn i beskattningen av olika energislag för att uppnå energimål. Det behövs en översyn av fastighetsskatten på energiproduktion för att förhindra att viktig förnybar energiproduktion slås ut. Som läget är nu äventyras framtida investeringar och drift i vattenkraft och därmed även annan förnybar elproduktion.
mot · H002Sk332 · 2012-10-03 00:00:00 — Åtgärder för att främja ägarskiften tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att främja ägarskiften. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattelagstiftningen om ägarskiften. kommer sex av tio företagare att lämna över ägandet av sina företag av åldersskäl. Nio av tio småföretagsledare äger sina företag själva, tillsammans med familjemedlemmar eller affärskompanjoner. De flesta av dessa företag är också ägarledda, det vill säga företagsledaren är också ägaren. Många företag kommer att överlåtas inom familjen, men det finns också många företag som kommer att säljas och drivas vidare av andra. I båda fallen finns skäl att underlätta det stora generationsskifte som står inför dörren. Det finns en påtaglig risk att många företag istället för att överlåtas kan komma att läggas ned, med konsekvenser för såväl de anställda som för det omgivande samhället inte minst på landsbygden, om villkoren för överlåtelser omöjliggör generationsskiften eller om eventuella intressenter inte har vetskap om de företag som kan vara aktuella för ägarbyten. En politik för att främja ägarskiften bör ta fasta på de hinder som finns : en bristande matchning mellan säljare och köpare, finansieringssvårigheter och osäkerhet hos tänkbara köpare kring förutsättningen att driva företaget vidare. Oavsett om det är en tidigare anställd, en familjemedlem eller någon utomstående med företagarambitioner finns det många frågor som kan ställas och som skapar osäkerhet kring förvärvet och möjligheten att driva företaget vidare. Framförallt i glesbygden utgör ofta finansieringen ett påtagligt hinder, bland annat beroende på låg fastighetsvärdering. För att underlätta generationsskiften bör därför system skapas som ger understöd i form av rådgivning och andra främjandeinsatser som utbildning och förbättrad matchning. Det bör ankomma på regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att förbättra förutsättningen för ägarskiften. En särskild aspekt på ägarskiften är skattelagstiftningen. Genom en välkommen förändring av 3:12-reglerna har det nu satts ett tak för hur stort belopp som ska kunna anses skäligt att betrakta som inkomst av tjänst. För många mindre företag spelar detta emellertid mindre roll, då de värden man talar om rör helt andra belopp. I stället borde det till exempel vara möjligt att förändra såväl schablonbelopp som lönerelaterade belopp, inte minst då det rör sig om en avyttring av bolaget. Därför behövs en översyn av skattelagstiftningen i syfte att underlätta ägarskiften i småföretag. Per Åsling (C)
mot · H002Sk340 · 2012-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga om det finns förutsättningar för att införa ett natur-RUT. Med jobbskatteavdrag och förändringar i ersättningssystemen har alliansregeringen stärkt drivkraften och gjort det mer lönsamt att arbeta. En rad olika reformer har genomförts för att upprätta arbetslinjen och bryta utanförskapet. Marknader har öppnats upp för fler och nya aktörer, andra områden har vidgats och stärkts genom införande av ROT- och RUT-avdragen och halverad restaurangmoms. Genom ROT- och RUT-avdragen har fler fått råd att köpa tjänster. Städfirmor och byggföretag har etablerats. Fler steg behöver tas. Ett natur-RUT skulle kunna vara ett landsbygdskomplement till ROT- och RUT-avdragen. Jobbmöjligheter finns på landsbygden, inom miljöområdet och inom turistnäringen. Företag kan växa fram på landsbygden som är inriktade på att utföra dessa arbetsuppgifter. Ett landsbygds- och naturvårdsavdrag. Avdraget kunde omfatta arbete med exempelvis skogsplantering, stamkvistning, naturvårdsåtgärder, röjning och städning längs vägar och stränder. Inom turistnäringen kan servicegraden ökas. Inom jord och skogsbruket kan vissa arbetsuppgifter och uppdrag ge underlag för avdrag. Inriktningen på avdragen skiljer sig från ROT- och RUT-avdragen på så sätt att den avdragsmöjligheten enbart inriktar sig till enskilda. skulle förutom att ge avdragsmöjligheter för enskilda också ge möjligheter för exempelvis landsbygdsföretag, samhällsföreningen, vägsamfälligheter. De begränsningsregler som finns i nuvarande och kan också på liknande sätt användas i natur-RUT. Detta kan också kompletteras med regler som gör att det blir användbart endast för företag som drivs av enskilda näringsidkare, samfälligheter och föreningar. Med anledning av ovanstående bör regeringen överväga om det finns förutsättningar att införa natur-RUT.
mot · H002Sk343 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteflyktslagen. I tillämpar vi legalitetsprincipen som innebär att så länge man följer lagen så ska en medborgare inte tilldömas ett straff. Omvänt innebär det att utan en lag som överträds kan inget straff utdömas. Det finns dock ett undantag, skatteflyktslagen. Skatteflyktslagens syfte är att motverka skatteplanering. Lagen innefattar en generalklausul som innebär att en skattskyldig individ kan tilldömas ett straff trots att han eller hon vidtagit civilrättsligt fullt giltiga transaktioner och konstruktioner, men där den uppnådda effekten innebär en skattelindring som står i strid med lagstiftarens intention. I praktiken innebär detta att en person som nyttjar luckor i skattelagstiftningen kan dömas för att ha brutit mot lagstiftarens intention. Då skattemyndigheten misstänker brott mot skatteflyktslagen genomför den en genomsyn av transaktioner eller konstruktioner för att ta reda på vad dess egentliga syfte var. Utgångspunkten handlingar som strider mot lagstiftarens intentioner ger ett mycket godtyckligt rättsläge från tolknings- och rättssäkerhetssynpunkt. Det förhandsavgörande man kan begära från skattemyndigheten förändrar inte lagens principfasthet. Det borde vara rimligt att lagstiftaren uttrycker lagens syfte i skrift författas, annars bör lagen skrivas om så att godtyckliga intentioner förhindras. har tidigare uttryckt att det finns anledning att överväga frågan om det är möjligt att avskaffa skatteflyktslagen, men att det kräver en noggrann och ingående beredning (2010/11:SkU20). Regeringen bör se över om och hur ett avskaffande av skatteflyktslagen kan formas och börja tillämpa legalitetsprincipen även vad gäller skatteflykt.
mot · H002Sk352 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ROT-avdraget. ROT-avdraget har införande haft många positiva effekter. Ökad efterfrågan på renoveringsarbeten, fler nystartade företag, ökad sysselsättning och minskad svart arbetskraft är några av de positiva effekterna. Hantverkaryrken har även blivit mer attraktivt och incitamenten att utbilda sig till hantverkare har således blivit fler. ROT-avdraget tillämpas på renoveringar som rör själva bostaden men även i viss utsträckning utanför fasaden, exempelvis gäller skatteavdrag för pensionärer som anlitar hjälp med häckklippning. Däremot omfattas inte exempelvis plattläggning av ROT-avdraget alltmedan ett dylikt arbete på eller i huset gör det. Detta gör att vissa hantverkartjänster gynnas av ROT-avdraget och andra blir dyrare. Eftersom många hantverkare väljer inriktning vid ett tidigt skede i karriären så kan detta få konsekvenser såsom minskat intresse för en särskild utbildning och ökat svartarbete inom vissa tjänster. Skillnaden mellan arbete från huset eller på huset är i sig inte så stor, men hantverkarna bakom arbetet påverkas olika på grund av ROT-avdragets utformning . För att öka attraktiviteten bland alla hantverkaryrken och fortsätta öka andelen vitarbetare önskar vi att ROT-avdragets tjänster gäller över hela tomten och utanför fasadens gränser.
mot · H002Sk357 · 2012-10-04 00:00:00 — Förstärkt jobbskatteavdrag för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett utökat jobbskatteavdrag för personer . Vid en utblick i det ekonomiska klimat vi ser runt omkring oss i världen kan konstateras att vi tillhör ett av de länder som klarat sig bäst genom den ekonomiska kris som drabbat såväl som övriga delar av världen hårt. Jämförelsevis med många andra länder i som drabbats av krisen har en låg arbetslöshet. Svensk arbetsmarknad är dock behäftad med strukturella problem och har varit präglad av att arbetslösheten varit högre bland grupper som haft begränsad eller ingen tidigare kontakt med arbetsmarknaden. Alliansregeringen har gjort mycket på detta område med jämförelsevis goda resultat, men det finns anledning att göra mer givet bland annat de nu rådande arbetslöshetstalen bland unga människor. Arbetsmarknaden förändras precis som samhället och därför bör metoderna för att möta arbetslöshet bland utsatta grupper också göra det. Vi kan konstatera att en reform som haft positiva effekter på sysselsättningen i är införandet av jobbskatteavdraget. Ökandet av ekonomiska incitament för att arbeta har i varit nödvändigt mot bakgrund av att det i breda inkomstgrupper tidigare varit för liten diskrepans mellan försörjning genom olika typer av bidragssystem i jämförelse med eget arbete. Sysselsättningseffekten av jobbskatteavdraget påvisas bland annat av och . Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av den relativt sett högre andelen arbetslösa bland unga människor i relation till arbetsgrupper med tidigare arbetslivserfarenheter förefaller det angeläget att ytterligare försöka rikta insatser mot unga människor på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av att jobbskatteavdraget är den reform som kanske mest evidensbaserat av alla bidragit till att öka sysselsättningen bör förutsättningarna för ett ökat jobbskatteavdrag för personer ses över. Under förutsättning att detta skulle generera samma effekter som det generella jobbskatteavdraget skulle detta ha mycket gynnsamma effekter på ungdomsarbetslösheten. I sammanhanget bör beaktas effekterna av det utökade jobbskatteavdrag som riktats mot pensionärer som valt att fortsätta arbeta även efter sin 65-årsdag. Här kan man se tydliga effekter av det ökade ekonomiska incitamentet att fortsätta arbeta. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över förutsättningarna för ett utökat jobbskatteavdrag för personer då detta sannolikt skulle utgöra en viktig reform för att minska arbetslösheten bland unga.
mot · H002Sk359 · 2012-10-04 00:00:00 — Skatteregler för Sveriges kulturstiftelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ändrade skatteregler för Sveriges kulturstiftelser. I åtnjuter stiftelser som ägnar sig åt särskilt allmännyttiga ändamål skattebefrielse. Det betyder kortfattat att den avkastning som stiftelsens tillgångar ger inte beskattas, det vill säga medel från dessa kan oavkortat delas ut till sådana mottagare som bedriver verksamhet i enlighet med ändamålen. Dessa stiftelser står för en betydande del av finansieringen av exempelvis forskning och utbildning i landet. Dessvärre är de ändamål som räknas upp i skattelagstiftningen, milt uttryckt, föråldrade. Många andra ändamål som av allmänheten och politiker uppfattas som särskilt allmännyttiga omfattas helt enkelt inte av den nuvarande uppräkningen. Andra ändamål som räknas upp är på motsvarande sätt föråldrade. Ett av de ändamål som exkluderas från uppräkningen är märkligt nog kultur. Det innebär att en stiftelse som delar ut medel till exempelvis konstnärliga arbetsstipendier, inköp av samtida konst till ett museum eller till offentlig utsmyckning måste betala skatt på avkastningen i stiftelsen. Eller med andra ord, varje krona som delas ut från dessa stiftelser är i relation till de skattebefriade ändamålen dyrare. Men konsekvenserna av dagens skattelagstiftning är inte enbart att kulturen blir dyrare för en stiftelse att finansiera i relation till andra ändamål utan påverkar både de stiftelser som grundas och de som är tilltänkta att grundas. Detta av ett flertal anledningar. Dels därför att instiftarna väljer att upprätta stiftelser inom andra områden där skattelagstiftningen är mer gynnsam. Dels genom att man vid instiftandet av stiftelsen anger både aktiva (sådana som ger skattebefrielse) och passiva (sådana som kan bli skattebefriade) ändamål, alltså att utdelningen till den dag då skattereglerna ändras låter sig styras av skattereglerna. Eller, för det tredje, att man struntar i att bilda en stiftelse med tanke på skattesituationen. Skattelagstiftningen ger helt enkelt en snedvridning av resurser till kulturens och konstarternas nackdel. Särskilt påtaglig har denna olyckliga situation blivit med anledning av att man har fört en allt mer intensiv diskussion om att ändra skattereglerna för kulturstiftelserna när beslutsfattare ger sken av att vilja förändra är det lätt för instiftarna att vänta till dagen då en regelförändring har ägt rum. Att lösa frågan torde vara tämligen enkelt. Antingen gör man det genom att upphäva den skillnad som finns mellan allmännyttiga och särskilt allmännyttiga ändamål i skattelagstiftningen eller så gör man det genom att även räkna upp kultur som en särskilt allmännyttig verksamhet i skattelagstiftningen.