ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002C357 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en barnbalk som är likställd . Flera lagområden reglerar barnens liv. Det är skollagen, , lagen om allmän försäkring där studiebidrag, barnbidrag, barnpension med mera ingår, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, umgängesrätten, socialtjänstlagen m.m. för att nämna några. Det finns således ett stort behov av en samlad barnbalk. Barn är en grupp som inte har någon egen talan. Barn är helt beroende av vuxna i sin omgivning. Trots det saknar samhället ett samlat barnperspektiv både i lagstiftning och i efterlevnaden av de lagar som reglerar barns uppväxtvillkor. Barns rätt till en god barndom måste väga högre än föräldrars rätt till sina barn. är en lag som går före om barns rätt till en god uppväxt. Därför borde det införas en barnbalk som ska vara likställd för att på så sätt garantera att barns rättigheter respekteras. Att utgå både i lagstiftning och framför allt i tillämpningen av lagen från vad som är till barnets bästa borde vara grundläggande i , eftersom vi skrivit på . Barn är egna individer med egna rättigheter. Av ovanstående och många fler skäl behöver ett tydligare barnperspektiv införas i svensk lagstiftning i en barnbalk och tillämpningen och verkställandet av densamma ses över och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. i (C)
mot · H002C358 · 2012-10-01 00:00:00 — Fri tillgång till grundläggande geodata tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att finansiera samhällets geodata direkt via skattsedeln för att öka tillgången till och nyttan av geodata i samhället. Geografisk information (geodata) används överallt i samhället och utgör en viktig grund i ett modernt samhälles it-infrastruktur. Den grundläggande geodata som byggs upp av olika statliga myndigheter består bl.a. av kartor, fastighetsuppgifter, adresser, ortnamn, berggrundsinformation, höjdinformation, flygbilder, statistik, vägnät m.m. Geodata används överallt i samhället där lägesbunden information är av vikt eller intresse. För att det svenska it-samhället ska kunna fungera behövs tillgång till fria geodata. Det är en strategiskt viktig framtidsfråga. Det gäller för näringslivet, myndigheter, kommuner, samhällsskydd och allmänheten. Myndigheterna bör förvalta de grundläggande geografiska databaserna med stöd av skattemedel, men geodata bör släppas fritt och öppnas för en bredare användning i samhället. Geodata måste användas för att kunna förbättras. Låt istället medborgare, företag och andra organisationer vara med och utveckla dem så att vi får bättre kvalitet och aktualitet på vårt gemensamma geodata. Då blir vi bättre rustade och kan fatta bättre och mer genomtänkta beslut i arbetet mot det uthålliga samhället. Geodata borde vara likställt med annan infrastruktur där finansieringen sker via skattemedel. Dagens finansieringsmodell innebär att det läggs ner mycket tid och stora kostnader på administration av avtals- och licenstecknande. Även om förenklar administrationen kring avtal högst väsentligt kvarstår faktum att data upplevs som dyrt och att det finns stora dolda kostnader i administration och hantering av data, vilket leder till drastiskt minskad tillgänglighet. Sammanfattningsvis hämmas en effektiv användning av geodata i samhället, och det leder till att befintlig information inte nyttjas inom företag, myndigheter och kommuner i den utsträckning som krävs. Ärenden som handläggs i olika organisationer riskerar därmed att baseras på felaktig eller bristfällig information med resultat att enskilda kan bli lidande och att utvecklingen mot ett uthålligt samhälle motverkas. Med dagens brist på tillgänglighet försvåras möjligheten för nya innovativa geodatatjänster avsevärt och näringslivsutvecklingen hämmas inom ett område där har alla möjligheter att etablera ett omfångsrikt tjänsteföretagande. Här har vi med andra ord en outnyttjad resurs.
mot · H002C359 · 2012-10-01 00:00:00 — Höj fribeloppet för ersättningar till gode män och förvaltare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja fribeloppet för när den enskilde ska betala ersättning till god man eller förvaltare. En förordnad förvaltare, god man eller förmyndare ska ha skälig ersättning för sitt uppdrag enligt lag. Beslut om ersättning och arvode fattas av överförmyndarnämnden. bestämmer också om den enskilde ska stå för dessa kostnader. Enligt ersättningsreglerna som antagits av överförmyndarnämnden framgår att huvudregeln är att om den enskilde, huvudmannen, har en inkomst som överstiger av prisbasbeloppet ska personen betala. Med tanke på att fribeloppet är brutto och en ersättning i genomsnitt för en god man eller förvaltare är ca förefaller fribeloppet lågt. Med tanke på att det avser de svagaste i vårt samhälle har vi en skyldighet att just medverka till att skydda samhällets svagaste personer. Dessa tillhör inte dem som hörs på gator och torg eller skriver debattartiklar i tidningarna varför vår uppgift är att se till deras bästa. Fribeloppet borde höjas och det finns all anledning att se över procentsatsen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att det görs en grundläggande översyn av huvudmännens ekonomiska förutsättningar i syfte att medverka till att fribeloppet höjs.
mot · H002C361 · 2012-10-02 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Tabell 1 Anslagsförslag 2013 för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Avvikelse från regeringen (SD) Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Bidrag till miljömärkning av produkter Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vi sänker anslaget 1:3 i enlighet med Statens bostadskreditnämnds bedömning om anslagets nyttograd samt tillför en satsning på de utslitna miljonprogrammen.
mot · H002C362 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studentbostäder ska klassificeras som elevhem där fastighetsavgift inte tas ut.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga studentfastigheter. 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU. Bristen på studentbostäder är stor i de flesta av högskoleorter. Störst är bristen i storstäderna. Trots talrika vallöften från regionala och kommunala regeringsföreträdare har byggandet av studentbostäder inte kommit igång till dags datum. Tvärtom så har enligt och statistik byggandet av studentbostäder i princip upphört [, Förväntad nyproduktion och ombyggnad av studentbostäder 20112012 ]. För att stimulera byggandet av studentbostäder vill vi sverigedemokrater att studentbostäder klassificeras som elevhem där fastighetsavgift inte tas ut. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga studentfastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer på studentlägenheter som vi vill förändra så att det smidigare och billigare skall gå att producera studentlägenheter.
mot · H002C363 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta lagstadga sista förfallodatum som sista betalningsdag. Inkassoföretag men även vissa företag och organisationer tillämpar fakturors förfallodatum som detsamma som sista mottagningsdag till sina konton. Då olika företag och organisationer tillämpar lite olika syn på detta riskerar det att skapa förvirring hos konsumenterna, med i vissa fall fördyrande, irriterande och onödiga betalningsförelägganden som följd. För att förtydliga och förenkla för konsumenterna bör därför sista förfallodatum göras entydigt med sista betalningsdag. Det som anförs i motionen bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002C364 · 2012-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i införa en särskild regel som utesluter rätten till vårdnad om gemensamma barn i de fall då en förälder mördat eller på annat straffbelagt sätt bringat den andre föräldern om livet. Barn står som regel under vårdnad av båda sina föräldrar. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses (6 kap. 1 och 2 §§ ). Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 2 a § ). Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna och en av dem dör, ska den andra föräldern ensam ha vårdnaden (6 kap. 9 § ). Denna regel gäller även om den ene föräldern mördat eller på annat straffbelagt sätt bringat den andra föräldern om livet. Detta är en fullständigt orimlig ordning. Ingen hänsyn tas här till vilka katastrofala följder som detta medför för barnet. Inte heller tas krav i beaktande, att barnets bästa alltid ska sättas i främsta rummet. Jag menar att i sådana fall ska en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet utses av socialnämnden i barnets hemkommun. Detta måste klargöras genom en särskild lagregel i . Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H002C366 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över personskaderegleringen. skadas cirka 35 000 personer i trafiken och cirka 11 000 personer inom vården. Ett mycket stort antal personer skadas också genom brottsliga handlingar, halkolyckor, olyckfallshändelser, arbetsskador m.m. Ofta skall ersättning för dessa personskador betalas av ett försäkringsbolag eller skadevållaren utifrån bestämmelserna i skadeståndslagen. har stora försämringar tillkommit, och det föreligger en mycket stor rättsosäkerhet för ovanstående personer med dagens system. Försäkringsbolagen har en total kontroll av varje steg i skaderegleringen. De som sammanställt skriften Gradering av medicinsk invaliditet, som ligger till grund för invaliditetsbedömningarna, är knutna till försäkringsbranschen. består av medlemmar från , , , , Dina Försäkringar, och . Ovanstående personer arbetar fram de cirkulär som försäkringsbolagen tillämpar i skaderegleringen. Det är försäkringsläkarna som gör de medicinska bedömningarna angående invaliditetsgrad och samband. är sammansatt av jurister (ordförande och vice ordförande), lekmannarepresentanter från olika fackliga organisationer och företrädare för försäkringsbolagen. Ordförandens eller vice ordförandens medverkan gör att många luras att tro att det är fråga om rättvisa bedömningar. är enligt vår uppfattning ett organ för försäkringsbolagen men inte för de skadade. Enligt SOU 2008:117 framgår det att den försäkrade alltid ska delges den medicinska rådgivarens yttrande och det medicinska underlaget som legat till grund för bedömningen. I yttrandet ska finnas uppgifter om vilka handlingar som legat till grund för bedömningen. Ovanstående stämmer inte överens med verkligheten, inte ens för medicinska rådgivare. De skadelidande vet inte vilka handlingar som skickats till den medicinska rådgivaren för bedömning. Dessutom har det framkommit att försäkringsbolagen undanhåller medicinska intyg till bedömningen av sina egna medicinska rådgivare.
mot · H002C367 · 2012-10-04 00:00:00 — Jobbskatteavdraget ska ingå i inkomstförlusten vid personskadereglering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regleringar av personskador. En ung talangfull kvinna som jobbar som läkare och som förutspås en lysande framtid i sin yrkesutövning är på väg hem en fin sommarnatt efter avslutad tjänstgöring . Hon cyklar och under hemfärden blir hon angripen och brutalt våldtagen och misshandlad. Hennes fysiska och psykiska skador blir så förödande att hon inte kan återgå till arbetet. Denna unga talangfulla kvinna blir helt arbetsoförmögen. Enligt domen från (NJA 2010 s. 661) hur man skall tolka SkL går denna unga kvinna miste om ersättning för jobbskatteavdraget som Alliansen infört när hennes inkomstförlust skall fastställas. Den unga talangfulla kvinnan går därmed miste om . Den person som förgripit sig på denna talangfulla unga kvinna och som brutalt våldtagit och misshandlat henne kan återgå till sitt jobb och får tillgodoräkna sig jobbskatteavdraget. kom i NJA 2008 s. 1177 fram till att man skall ta hänsyn till att den skadelidande, om hon inte hade skadats, såsom anställd vid hade haft en skattemässigt mer fördelaktig ställning än den hon får som skadad. Därmed skulle man beakta den skattemässigt mer fördelaktig ställning som hon hade såsom anställd vid när man fastställer hennes inkomstförlust. Här måste man ställa sig frågan om varför den utsatta kvinnan som brutalt våldtagits och misshandlats inte skall få medräkna jobbskatteavdraget i inkomstförlusten, då den som förgripit sig på kvinnan kan fortsätta att göra det. Som en förstärkning för det vi anfört ovan vill vi påvisa även denna orättvisa. Den unga talangfulla kvinna som brutalt våldtagits och misshandlats på väg hem från sin tjänstgöring på lasarettet får inte tillgodoräkna sig jobbskatteavdraget enligt domen från (NJA 2010 s. 661). En sjuksköterska , som var arbetskamrat till den unga kvinnan som brutalt våldtagits och misshandlats, ådrar sig en arbetsskada på lasarettet. Enligt beslut från får den kvinna som fått en arbetsskada på lasarettet tillgodoräkna sig jobbskatteavdraget då hon får sin försäkringsersättning av Försäkring. Det handlar om periodiska livräntor från den kollektivavtalsbaserade trygghetsförsäkringen vid arbetsskada (TFA) som betalas ut av . Bakgrunden finns i förarbetsuttalanden i prop. 1990/91:54 s. 165 där man säger att utfallande belopp från den aktuella trygghetsförsäkringen som ges ut som periodisk livränta ska vara förmånsgrundande i den allmänna försäkringen och således pensionsgrundande. Lagstödet finns främst i 2 kap. 15 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. För oss är detta obegripligt och minst sagt osmakligt. Vi föreslår att det görs en översyn av skadeståndslagen (1972:207) i denna fråga som berörs i motionen. Enligt domen från (NJA 2010 s. 661) om hur man skall tolka skadeståndslagen (1972:207) vid beräkning av inkomstförlust enligt 5 kap. 1 § är det ovärdigt och kränkande mot den unga skadade kvinnan ovan.
mot · H002C369 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av hårdare lagstiftning mot korttidslån med oskälig ränta. Trots försök till skarpare lagstiftning och konsumentskydd fortsätter ockerräntorna på korttidslånen. Men en mycket aggressiv marknadsföring, ofta riktat till ungdomar, lurar skrupelfria finansiella institut ut lån som blir mycket svåra att ta sig ur. Lånen har ofta kort låneperiod, utgör små summor (3 000 kr10 ) och det sker ingen eller högst en bristfällig kreditkontroll. Affärsidén bygger på att räntor och avgifter framstår som låga mätt i kronor och ören men rent ekonomiskt uppgår räntan till astronomiska nivåer om man räknar i årlig ränta. Avgifter, uppläggningskostad, aviseringkostnader leder till mycket stora kostnader och kan motsvara . Dessutom hjälper samhället, kronofogden, till att driva in lånen när skuldfällan är ett faktum trots att firman inte ens tagit kreditupplysning på långivaren. Det måste rimligen finnas gränser för vilken typ av kreditavtal som är tillåtna och som sanktioneras av samhället. En väl fungerande finans- och kreditmarknad är en sak, men det är det inte. Det handlar om ett systematiskt utnyttjande av människors ekonomiska utsatthet. Ett sätt att få stopp på detta är att de som lånar ut pengar utan kreditupplysning ska få ta eget ansvar och helt enkelt skylla sig själva om låntagaren inte kan betala tillbaks lånen. Då skulle lånen minska markant och utsatta grupper slippa dra på sig lån de fastnar i .
mot · H002C370 · 2012-10-04 00:00:00 — Underlätta för bostadsbyggande i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att underlätta för bostadsbyggande i glesbygd. Regeringen har vid många tillfällen i olika sammanhang slagit fast att hela ska leva. Näringsministern var stolt och glad över att ha infört regionalt investeringsstöd för företagare i glesbygd. Ja, listan kan göras lång på vad regeringen anser sig göra för glesbygden. Det är lovvärt och nödvändigt att ha speciallösningar i vissa sammanhang. är ett avlångt land med en stor andel av det som kallas glesbygd men har också stora naturtillgångar: skogen, vattnet och gruvorna som oftast finns i just dessa områden. Det finns enorm potential i just våra naturtillgångar förutom vad de stora företagen gör . På många områden skulle vi kunna ha en stor andel förädling av dessa råvaror. På olika sätt kan man också koppla turism och upplevelsebaserad verksamhet till detta. Det finns dock ett problem i sammanhanget. Att bygga nya bostäder i glesbygd är nästan omöjligt . Bankerna anser att riskerna är för stora för att låna ut pengar. Lösningen är inte heller att köpa gamla hus och gårdar för en billig penning. Det krävs ofta ganska stora investeringar för att renovera dessa hus. Det är också kostsamt och lånevillkoren är ju desamma, dvs. man får inte låna. Många människor drömmer om att kunna flytta ut på landsbygden, att uppfylla sina drömmar om ett liv nära naturen, att kunna ha sin utkomst där man bor, kanske starta ett företag eller bli anställd. För många blir drömmen aldrig verklighet just på grund av att man inte kan få låna pengar till ett nytt hus eller för renovering av ett gammalt. Det är därför viktigt att regeringen tar sitt ansvar och håller ihop politiken, dvs. har en helhetssyn på begreppet glesbygd. Det hjälper inte att underlätta för företagande om människor inte har möjlighet att bo på pendlingsavstånd till arbetsplatsen. i (S)
mot · H002C371 · 2012-10-04 00:00:00 — Konsumentrådgivning i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet. års växande problem med internetbedrägerier, pyramidaffärer och andra exempel där oseriösa företag utnyttjar och lurar konsumenter understryker behovet av väl fungerande konsumentvägledning och tillsynsverksamhet. är den statliga myndighet som har i uppdrag att värna konsumenträtten. Men myndigheten har jobbat i motvind . I spåren av avregleringar, internethandel och bristande resurstillskott har konsumentskyddet försämrats. Uppgifterna för myndigheten är många och viktiga inte minst i då en mängd verksamheter och tjänster ska väljas av konsumenterna själva: val av teleoperatör, PPM-fonder, digital-tv-leverantör, elbolag osv. Listan kan göras lång på val som konsumenterna nu ställs inför och där kvalitet, pris och marknadsjämförelser inte alltid är enkla att ta fram för den enskilda konsumenten. har ingen rådgivning till enskilda konsumenter, utan den enskilda rådgivningen ska i stället kommunernas konsumentvägledare stå för. Det är upp till varje kommun att besluta om kommuninvånarna ska ha tillgång till en konsumentvägledare. Alldeles för många av 290 kommuner saknar konsumentvägledare kommuninvånarna står helt utan personlig rådgivning. Organisationen rapporterade att över 84 kommuner hade undermålig eller obefintlig konsumentrådgivning. Och av de kommuner som har konsumentrådgivning ser personalresurserna olika ut. Vissa har välutbildad personal med fast bemanning och väl fungerande stöd åt medborgarna. I andra kommuner har ständiga nerdragningar resulterat i försämrad kvalitet och bristande eller obefintliga resurser. Följden blir att många av landets invånare står helt eller delvis utan tillgång till konsumentvägledning. För att kunna påverka pris och kvalitet krävs kunskap om olika alternativ och om vilka rättigheter vi konsumenter har. Det kräver starka konsumentorganisationer och förbättrad konsumentvägledning. Genom att kommuner inte tillhandahåller konsumentupplysning i samma utsträckning har inte alla invånare i samma möjligheter och rättigheter att få konsumentskydd och rådgivning. Därför finns det anledning att se över behovet av ett ökat statligt ansvar för konsumentrådgivning i hela landet. Den statliga utredning som avlämnades tar steg i rätt riktning, men lämnar dessvärre ett relativt blygsamt förslag. För att säkerställa väl fungerande konsumentrådgivning i hela landet krävs ett tydligt statligt ansvarstagande, med en konsumentrådgivning som både är professionell, tillgänglig i hela landet och har möjligheter att arbeta förebyggande och rådgivande.
mot · H002C372 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om bluffakturor. Bedrägerier med bluffakturor som vilseleder privatpersoner och företag är ett växande problem. Statistik från visar att antalet anmälda bedrägerier med bluffakturor har ökat kraftigt . anmäldes 3 000 fall och motsvarande siffra var 17 000. Detta är inte acceptabelt. Småföretagare är en särskilt utsatt grupp. Det arbete som pågår för att motverka bluffakturor, t.ex. genom varningslistan är bra. Men det måste även till kraftfulla insatser från samhällets sida för att komma till rätta med problemet. Det är inte tillräckligt med polisiära insatser och skärpta straff. Behov av ändringar i lagstiftningen måste övervägas. är det exempelvis så att en företagare får en betalningsanmärkning redan vid ansökan om betalningsföreläggande, oavsett om kravet är rätt eller fel. En privatperson kan få en anmärkning först efter det att saken prövats juridiskt. En ändring i kreditupplysningslagen, så att näringsidkare får samma regler som privatpersoner, skulle därför underlätta. Vidare borde en ångervecka för företagare på samma villkor som för privatpersoner införas vid telefonförsäljning. Därför bör en översyn av lagstiftningen, i syfte att stärka skyddet för landets småföretagare, göras.
mot · H002C373 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ångervecka för företagare med F-skattsedel. Ångerveckan har blivit ett begrepp i , där man under kan ångra ett förhastat köp man gjort. Detta gäller dock bara privatköp. Företagsabonnemang har, problematiskt nog, ingen ångervecka. Detta utnyttjas av försäljare som säljer bland annat telefonabonnemang till äldre personer som av en eller annan anledning är registrerade som företagare. Det kan gälla exempelvis delägare i hyresfastigheter eller skogsfastigheter. Det behöver inte vara någon verksamhet i företaget, det räcker att det finns en F-skattsedel. Dessa äldre personer ser sin telefon som privat. Den som ringer upp och vill sälja ser en möjlighet att sälja ett företagsabonnemang. Det sker ett systematiskt bedrägeri där människor utnyttjas genom att de övertalas eller förs bakom ljuset. De drabbade, som ofta är äldre, hör ibland inte så bra och vet inte vad de sagt ja till. Den äldsta jag varit i kontakt med var . De flesta skäms över att ha blivit satta i en situation där de tvingas betala flera 10 till företag. De känner sig lurade. varnar om detta på sin hemsida. Branschen har själv tagit fram etiska riktlinjer där man ger företagskunden ångerrätt och all skriftlig information om köpet. Förutom pengarna sätts även trygghetslarmen för äldre ur spel. När ett företag tar över telefonabonnemanget underrättas inte ägaren om nummerbyte skriftligt, i pappersform eller på annat sätt. Detta gör att den äldre tror att trygghetslarmet fortfarande fungerar men med nytt nummer kopplas inte larmet på.