mot · H002A389 · 2012-10-03 00:00:00 — En effektiv arbetsförmedling för alla För att få fler personer i arbete krävs att matchningen på arbetsmarknaden fungerar bättre än . Det är av fundamental betydelse för matchningen att det finns en fungerande och effektiv arbetsförmedling. Regeringens passivitet i frågan om en reformering av Arbetsförmedlingen gör att fler än nödvändigt går arbetslösa som företagen alltmer tappat tilltron till den offentliga Arbetsförmedlingen och därför söker andra lösningar. Det är uppenbart att en alltmer specialiserad arbetsmarknad kräver en mer specialiserad och effektiv arbetsförmedling. De arbetssökande behöver ett mer individualiserat stöd för att hitta relevanta och möjliga arbetstillfällen och företagen behöver hjälp med att hitta kompetent personal. Särskilt svårt har det varit för personer som blivit eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Flera rapporter visar att Arbetsförmedlingen brister i att matcha rätt person med rätt jobb. Ett stort antal människor i går därför arbetslösa i onödan.1 Det är kostsamt för individen som går utan inkomst, för verksamheter och företag som inte kan utvecklas och för samhället som förlorar skatteintäkter och får ökade utgifter. De grupper som är inne på arbetsmarknaden och som omfattas av kollektivavtalens omställningsprogram genom trygghetsråd och trygghetsstiftelser har en effektiv privat arbetsförmedling, medan de personer som står utanför, eller har en svag förankring på arbetsmarknaden hänvisas till en ineffektiv offentlig arbetsförmedling. Detta drabbar i första hand utlandsfödda, nyanlända, unga och funktionshindrade. Internationella erfarenheter visar att en utveckling med mer mångfald i Arbetsförmedlingen har haft positiv effekt för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. I innebar de nya utförarna en förbättring i antalet förmedlade arbeten till långtidsarbetslösa. För hela arbetsmarknaden ökade antalet förmedlade arbeten . Förmedlingen av arbeten i och utgår från ett bedömningsstöd kallat profiling. En statlig myndighet gör en genomgång av utprövade variabler vilken mynnar ut i en analys av individens förutsättningar för att få ett nytt jobb samt risken för att bli långtidsarbetslös. Därefter får individen välja vilken utförare som ska hjälpa till med arbetsförmedlingen och tillsammans med dem avgöra vilka insatser som behövs. har ett system med vouchers som den arbetslöse kan använda hos olika utförare. har rätten att använda privata utförare stärkts som man har infört ett system med certifiering av utförarna. Bedömningsstödet lägger grunden för ersättningen till de privata utförarna. Ju svårare individen bedöms ha att hitta ett arbete, desto större ersättning utgår till utförarna. Därutöver baseras ersättningen på hur framgångsrika utförarna är på att hitta arbeten och om de tidigare arbetslösa får behålla sina arbeten . har Arbetsförmedlingen en liknande metod för att identifiera personer som riskerar att bli långtidsarbetslösa för att kunna sätta in rätt resurser i tid.2 hade emellertid endast 300 av de 13 000 som bedömdes ha behov av tidig insats fått ett nytt jobb utan särskilt stöd, i genomsnitt en person per kommun. Till skillnad från och har bara infört det första ledet av reformen. Majoriteten av de avgörande besluten för individen fattas fortfarande av Arbetsförmedlingen. I de fall där Arbetsförmedlingen har upphandlat andra aktörer ersätts de till del baserat på framgång och bara etableringslotsarna får ersättning utifrån individens behov och då bara utifrån parametern utbildningsnivå. Arbetsförmedlingen behöver moderniseras och bör i likhet med annan offentlig verksamhet i högre grad styra efter individernas behov och utförarnas resultat. Nya branscher och yrken skapas som gamla yrkesroller och företag försvinner. Det medför allt snabbare omställningar på arbetsmarknaden. För att matchningen ska fungera krävs en arbetsförmedling som anpassar sig och som förstår och har kontakter med specialiserade och framväxande branscher och yrken. De som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden skulle dessutom kunna få stöd av organisationer och företag som specialiserar sig på just deras svårigheter. Det kan handla om allt från unga i glesbygd, personer med funktionshinder eller nyanlända invandrare. Grupper som Arbetsförmedlingen har svårt att erbjuda skräddarsydda program för . har det vuxit fram en bred flora av aktörer som erbjuder stöd till dem som letar nytt arbete. Trygghetsråd, bemanningsföretag, fackförbund samt rekryterings- och omställningsföretag erbjuder verksamheter som bedömer individens kompetens, hjälper till med karriärrådgivning och praktiskt jobbsökande. Därutöver bistår ofta organisationer för till exempel funktionshindrade med råd och stöd i frågor som rör arbetsmarknaden. behöver därför inte vänta på en framväxt av kompetenta utförare. De finns redan, och många är upphandlade av Arbetsförmedlingen. Men de skulle kunna ta ett mycket större ansvar för arbetsförmedlingen. Inte minst när det gäller att skapa skräddarsydda lösningar för den arbetssökande individen. Om all den kompetens som redan finns öppnas för hela arbetsmarknaden kan fler få en snabbare väg till jobb. För att alla ska ha tillgång till en effektiv arbetsförmedling föreslås i denna motion följande förändringar: Koppla ihop de fristående utförarnas ersättning med den arbetssökandes unika egenskaper och behov av stöd samt resultatet det vill säga om utföraren lyckas hitta jobb åt den arbetssökande. både de fristående utförarna och Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet för att den arbetssökande ska kunna göra ett informerat val: Vem verkar trovärdigast och bäst på att hitta jobb åt mig?3 Ge de fristående utförarna större möjligheter att utforma vilka insatser som den arbetssökande behöver. Samtliga punkter skulle kunna testas genom ett utökat användande av LOV för alla de tjänster som Arbetsförmedlingen erbjuder. 3.1Från kompetensutveckling till coachning och snabba insatser6 3.2Arbetsförmedlingen möter inte behoven6 3.3Bedömningsstöd och individuella anpassningar7 4.1Ett medel för tidiga insatser8 4.2Försöksprojekt som gav mersmak8 4.3Tidiga resultat visar på stora behov9 5Internationell utblick: Arbetsförmedlingen förändras10 6En mångfald av aktörer förmedlar fler arbeten13 6.1Trygghetsråden en svensk framgångsmodell14 6.2Bemanningsföretag underlättar introduktion och omställning15 6.3Rekryteringsföretag med allt bredare uppdrag16 6.4Regionala insatser för rekrytering16 6.5Fackförbund ger stöd till arbetssökande17 7.1Ersättning efter prestation och behov18 7.2Offentlig utvärdering av utförarna underlättar den arbetslöses val19 8.1Mindre företag och nya branscher kräver specialiserade förmedlingar19 9Försöksverksamhet för tydligare roller20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i större utsträckning arbeta med ett bedömningsstödssystem som ger enskilda mer individualiserad hjälp till arbetssökande och fler fristående specialiserade arbetsförmedlare som ska konkurrera på lika villkor med Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen reformeras så att dess roll blir att i större utsträckning göra den initiala bedömningen av de arbetssökandes behov samt att följa upp de utförande aktörernas förmedlingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att koppla ihop de fristående utförarnas ersättning med den arbetssökandes behov av stöd samt resultatet av förmedlingsarbetet, dvs. om utföraren lyckas hitta jobb åt den arbetssökande som denne behåller . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att såväl Arbetsförmedlingens som fristående arbetsförmedlares förmedlingsverksamhet ska rankas öppet efter deras resultat vad gäller förmedling av arbeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studera de reformer som gjorts i bl.a. , och vad gäller bedömningsstödssystemets koppling till ersättningen för utförarna. En central del av jobbpolitiken bör vara en effektiv förmedling av arbeten och insatser som gör att människor kommer närmare arbetsmarknaden. har de grupper som redan är inne på arbetsmarknaden och som omfattas av kollektivavtalens omställningsprogram genom trygghetsråd och trygghetsstiftelser, en effektiv privat arbetsförmedling, medan de personer som står utanför, eller har en svag förankring på arbetsmarknaden hänvisas till en ineffektiv offentlig arbetsförmedling. Detta drabbar i första hand utlandsfödda, nyanlända, unga och funktionshindrade. de gröna anser att det är oacceptabelt att de som mest behöver en bra arbetsförmedling inte erbjuds bästa hjälpen av samhället. De privata utförare som på ett effektivt sätt förmedlar arbeten för trygghetsråd och trygghetsstiftelser genom att utgå från varje individs förutsättningar och behov bör få förmedla jobb på samma villkor som Arbetsförmedlingen. anser att alla har rätt till en effektiv arbetsförmedling och att denna bör vara tillgänglig för alla. I takt med snabbare omställningar i arbetslivet erbjuds ständigt nya utmaningar. Men förändringarna ställer också krav på vår förmåga att ställa om. Därför kommer allt fler att både frivilligt och ofrivilligt att söka nya jobb . Vissa har lätt att hitta och behålla jobb och klarar oftast själva att ta till sig de kunskaper och färdigheter som behövs. Den stora utmaningen är att försöka nå och hjälpa dem som har svårare att komma i arbete. Det kan bero på bristande arbetslivserfarenhet, att man är född i ett annat land, funktionshinder, begränsad utbildning eller något helt annat. Enligt fackförbundet är den omfattande långtidsarbetslösheten [] det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden idag.4 3.1Från kompetensutveckling till coachning och snabba insatser För sedan handlade arbetsmarknadspolitiken till stor del om kompetensutveckling.5 prioriteras aktiv coachning för att snabbt hjälpa människor i arbete. Effekterna har i många fall visat sig vara bättre, men de långa kvalificeringstiderna för olika insatser har drabbat dem med störst risk för att bli långtidsarbetslösa. har därför förespråkat snabba insatser för att förhindra människor från att hamna utanför arbetsmarknaden.6 3.2Arbetsförmedlingen möter inte behoven Allt fler arbetssökande och arbetsgivare tycker att Arbetsförmedlingen har svårt att leva upp till behoven på arbetsmarknaden.7 Det går för långsamt för myndigheten att matcha rätt individ med rätt jobb om förmedlingen överhuvudtaget leder till anställning och värst är det för långtidsarbetslösa.8 Statistik visar att varje arbetsförmedlare i snitt förmedlar endast ett jobb i månaden.9 Myndigheten har själv konstaterat svårigheterna: Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar när det gäller att möta den växande gruppen av arbetssökande som har svårast att få jobb.10 Som en konsekvens av att matchningen inte fungerar hamnar många människor i långtidsarbetslöshet, som arbetsgivarna inte hittar nya medarbetare. I takt med det bristande förtroendet för Arbetsförmedlingen11 har andra utförare visat sig kunna leverera jobb till arbetssökande, exempelvis trygghetsråd och bemanningsföretag. 3.3Bedömningsstöd och individuella anpassningar Med hjälp av ett särskilt verktyg, ett så kallat bedömningsstöd, finns möjligheten att se de enskilda arbetssökandes behov och förutsättningar. Det handlar om att på ett transparent och spårbart sätt snabbt identifiera dem som löper risk för långtidsarbetslöshet och direkt erbjuda dem individanpassade insatser som förhindrar utanförskap och stigmatisering. Modellen är testad i flera länder, och i till exempel får individerna välja bland utförare vilka de tror kan hjälpa dem på bästa sätt. Utförarna får ersättning utifrån hur svårt individerna bedöms ha att få ett nytt arbete samt hur framgångsrika de är i förmedlingen av arbeten. Detta har resulterat i en sjunkande arbetslöshet, i synnerhet bland långtidsarbetslösa.12 har initierat ett sådant bedömningssystem, och finns kompletterande aktörer inom Arbetsförmedlingen. Men har ännu inte tagit steget fullt ut och lagt ut det fulla ansvaret för arbetsförmedlingen på andra aktörer. Denna rapport jämför kortfattat det svenska systemet med ett par internationella exempel och beskriver hur den svenska arbetsförmedlingen skulle kunna utvecklas för att få fler i arbete genom att tillvarata all den kompetens som finns bland alternativa utförare . Då skulle även de som står utanför de kollektivavtalen trygghetssystemen ta del av en effektiv Arbetsförmedling. Långvarig arbetslöshet är kostsamt för både individen och samhället. Långtidsarbetslösa tappar ofta sin kompetens när de inte är verksamma inom sitt yrkesområde. Att redan ha ett jobb kan dessutom vara ett informellt krav från potentiella arbetsgivare eftersom ett befintligt jobb skapar attraktionskraft och är en form av kvalitetssäkring.13 Långvarig arbetslöshet kan medföra att självförtroendet urholkas för den arbetssökande, vilket i sin tur påverkar möjligheterna att få ett nytt jobb. Dessutom belastas även de statliga trygghetssystemen av långvarig arbetslöshet i befolkningen. Att snabbt identifiera vilka som löper risk för långtidsarbetslöshet kan därför leda till stora vinster. 4.1Ett medel för tidiga insatser Bedömningsstöd eller profiling som det kallas på engelska är en metod för att tidigt identifiera vilka som riskerar att bli långtidsarbetslösa. Detta verktyg ger större möjlighet för arbetsförmedlaren att ge rätt service till arbetssökande genom att hitta skräddarsydda lösningar. Bedömningsstödet utgår från ett antal strategiska variabler som ofta samvarierar med lång arbetslöshet, allt från personliga och individuella förutsättningar till arbetsmarknaden i regionen och inom det egna yrket. utvärdering (IFAU) har visat att en särskild modell för bedömningsstöd till kan förutsäga vem som riskerar att bli arbetslös i minst sex månader.14 4.2Försöksprojekt som gav mersmak startade Arbetsförmedlingen ett lokalt försöksprojekt med bedömningsstöd. Projektet var lyckosamt och gav regeringen i uppdrag att på ett mer aktivt sätt stödja människor i riskzonen för långtidsarbetslöshet.15 Utifrån detta initiativ utformade Arbetsförmedlingen ett bedömningsstöd för hela svenska arbetsmarknaden som började användas . Det svenska bedömningsstödet består av följande tolv variabler som har bedömts vara särskilt viktiga för att identifiera de som riskerar långtidsarbetslöshet: Arbetslösheten i kommunen. Erfarenhet i sökt yrke. Utbildning i sökt yrke.16 Den arbetslöses historik är en viktig del av bedömningsstödet. Därför används i kompletterande variabler för ungdomar eftersom de ofta saknar erfarenhet. Istället för att successivt kvalificera sig för olika insatser, vilket är fallet , ska de arbetssökande få hjälp direkt om de bedöms löpa risk att bli långtidsarbetslösa. En grundläggande förutsättning är att tidigt helst redan vid inskrivningen på Arbetsförmedlingen identifiera de personer som behöver fördjupade insatser. Därefter är det upp till arbetsförmedlaren att göra en sammantagen, egen bedömning. De personer som identifieras får stöd i form av täta kontakter med arbetsförmedlare, coachande samtal, arbetspraktik, rehabiliterande insatser och utbildningar. används bedömningsstödet dock endast av Arbetsförmedlingen, som är den enda aktör i som har mandat att besluta om insatser som till exempel utbildning eller stöd till funktionshindrade för arbetssökande. 4.3Tidiga resultat visar på stora behov som bedömningsstödet har använts i hela landet har antalet personer som bedöms vara i behov av tidig insats ökat.17 Det innebär att bedömningsstödet sannolikt bidragit till att tidigt urskilja personer med problem att hitta nytt jobb. Av det totala antalet nyinskrivna öppet arbetslösa bedömdes ha behov av tidiga insatser. Sex av tio av dem med behov av tidiga insatser var i åldern knapp majoritet av dem var män. Därutöver konstaterar : En högre andel av personer som har bedömts ha behov av tidiga insatser har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå, är utrikesfödda och har en funktionsnedsättning. Detta är grupper på arbetsmarknaden som bedöms ha svårast att snabbt komma ut i arbete och som också ökar i stadig takt.18 Av samtliga som har bedömts vara i behov av tidiga insatser har lämnat Arbetsförmedlingen. Endast en tredjedel av dem som lämnat Arbetsförmedlingen har fått arbete utan något stöd. Det betyder att av drygt 90 000 nyinskrivna har nära 13 000 bedömts ha behov av tidiga insatser, av dessa har endast 900 lämnat Arbetsförmedlingen och av dessa har cirka 300 fått jobb utan stöd. Det ökade antalet personer i behov av stöd är sannolikt ett tecken på att bedömningsstödet fungerar och att dessa personer fått hjälp snabbare. Men att bara 300 av de 13 000 som var i behov av tidig insats fick arbete utan stöd är ett underkännande av Arbetsförmedlingens utförande verksamhet.19 5Internationell utblick: Arbetsförmedlingen förändras Bedömningsstöd vid arbetslöshet, så kallad profiling, har använts framgångsrikt i flera andra länder. Nedan presenteras kortfattat hur och har utformat sina bedömningsstöd. I några delar görs jämförelser med den nya svenska modellen. genomförde den liberala regeringen en omfattande reformering av arbetsförmedlingsverksamhet. Startpunkten var den omfattande kritik som fanns mot att den statliga arbetsförmedlingsverksamheten var ineffektiv och hierarkisk.20 Ett viktigt steg i reformen var att den offentliga arbetsförmedlingen fick konkurrera på lika villkor med fristående utförare. Den nya politiken resulterade tidigt i en förbättrad matchning mellan lediga jobb och arbetslösa samt kraftigt minskade kostnader för arbetsförmedlingsverksamheten.21 Dessa resultat har inspirerat många andra länders arbetsmarknadspolitiska reformarbete. Ett knappt decennium senare 2009 skapades (JSA) av den socialdemokratiska regeringen för att ytterligare stärka den personliga servicen till arbetssökande.22 Den politiska utgångspunkten var att erbjuda individuellt anpassade tjänster för personer i riskzonen för långvarig arbetslöshet.23 förmedlades nästan 700 000 jobb, vilket innebar en ökning i förhållande till det tidigare systemet. Den största förbättringen noterades bland i första hand de personer som bedömdes löpa risk för långvarig arbetslöshet. Utfallet var där bättre . I finns ingen offentlig produktion av jobbförmedlingstjänster allt upphandlas av fristående utförare i form av treåriga, centrala ramavtal där beställaren är det ansvariga departementet (, Employment and Workplace Relations). Marknaden har successivt blivit alltmer mogen med allt färre och större utförare. , , uppgick antalet till 300 utförare. I ramavtalsperioden för 20122015 handlar det istället om totalt 9924, vilket i huvudsak är en följd av att sämre presterande utförare har slagits ut. Bland de upphandlade aktörerna är ett flertal ideella organisationer.25 En viktig del av moderniseringsprocessen i har varit att utforma ett bedömningsstöd (profiling). Detta system kallas () och innebär att arbetsförmedlartjänster erbjuds utifrån en bedömning om den arbetssökande löper risk för långtidsarbetslöshet. Den statliga myndigheten med kontor över hela landet gör bedömningen av de arbetssökande utifrån bedömningsstödet, JSCI. Denna profiling-process lägger också grunden för utförarnas ersättning genom en prismodell som anpassas till olika gruppers förutsättningar ju svårare en person beräknas ha att få jobb, desto mer pengar får den utförare som förmedlar ett arbete. Ersättningen baseras på variablerna, inskrivning, att den arbetssökande får jobb och att personen håller sig kvar på arbetsmarknaden. Utförarnas förmåga att hjälpa arbetssökande i jobb utvärderas kontinuerligt genom en rankning, så kallad star rating, som görs och läggs ut på regeringens hemsida.26 Detta system underlättar för de arbetssökande att söka sig till den aktör som uppfattas kunna erbjuda sysselsättning. Konkurrensen mellan utförarna gör att de kontinuerligt utvecklar sina metoder. Rankningen och ersättningssystemet har tillsammans visat sig ha en mycket stor betydelse för effektiviteten och kvaliteten i den australiska jobbförmedlingen. har tagit nästa arbetsmarknadspolitiska steg. I budgeten för 20112012 presenterade den socialdemokratiska regeringen ett nytt initiativ: Future Workorce.27 har avsatts för att hjälpa fler människor i jobb, bland annat genom ett ökat samarbete med näringslivet. Initiativet trädde i kraft och inriktas på målgrupper med extra behov av stöd, däribland långtidsarbetslösa, utsatta arbetssökande, funktionshindrade och ungdomar. har satsat på en alltmer aktiv arbetsförmedling. initiativ för långtidsarbetslösa Pathways to Work pågick och öppnade upp för fristående utförare.28 Cirka två tredjedelar av verksamheten utfördes mot slutet i medverkan av fristående aktörer. pågick parallella pilotverksamheter och utifrån de samlade erfarenheterna gjordes därefter allt större upphandlingar. sjösatte koalitionsregeringen med Tories och Liberaldemokraterna en omfattande arbetsmarknadspolitisk reform som knyter jobbförmedling till resultat: det så kallade Work Programme. Utgångspunkten var att arbeta vidare på erfarenheter och förbättra utfallet för långtidsarbetslösa. Den nya politiken är inspirerad av en rapport som överlämnades till regeringen med förslag på hur människor som står långt ifrån arbetsmarknaden kan hjälpas till jobb.29 Reformen förväntas ge 2,4 miljoner arbetssökande britter stöd och insatser över totalt . Work Programme genomförs i sin helhet av fristående utförare, vilket är första gången någonsin i . slöts 40 statliga ramkontrakt med totalt 18 utförare, varav två ideella organisationer.30 Upphandlingen var centraliserad liksom i och och gjordes av det ansvariga departementet, Departement for Work and Pensions.31 Den brittiska regeringen har velat undvika en situation där marknaden domineras av ett fåtal fristående ramutförare utan att få för många. Ambitionen är att främja en mångfald som är överblickbar för den arbetssökande. Den arbetssökande har möjlighet att välja mellan två till tre ramutförare inom varje geografiskt kontraktsområde. De utförare som vann ramkontrakten har i sin tur upphandlat specialiserade underleverantörer.32 Utgångspunkten för Work Programme är att arbetssökande långt ifrån arbetsmarknaden snabbt ska få tillgång till skräddarsydda insatser. För att få delta måste den arbetssökande först skriva in sig på den brittiska motsvarigheten till Arbetsförmedlingen, Plus. De statliga handläggarna beslutar sedan utifrån bedömningsstödet om vilka individer som ska få ta del av insatserna (profiling). Work Programme innehåller inga målgrupper. Varje individ ska istället bedömas utifrån sina egna förutsättningar. Utförarna har friheten att helt själva utforma vad den arbetssökande individen behöver utan medverkan från myndigheterna. De har dock inte mandat att dela ut bidrag till arbetssökande. Detta görs endast av Plus. Ersättningen till utförarna bygger på tre delar: dels inskrivning av den arbetssökande individen (start fee), dels om utföraren matchar individen med en arbetsgivare (job outcome payment), dels om individen håller sig kvar på arbetsmarknaden (sustainment payment). Det räcker därför inte att en arbetssökande genomgår ett arbetsmarknadspolitiskt program insatserna måste leda till jobb. Ersättningen till utförarna blir, som i , större ju svårare en individs förutsättningar bedöms vara. Om den arbetssökande inte tycker att stödet har levt upp till förväntningarna kan utföraren anmälas och bötfällas, vilket inte är möjligt i . För de anställda i den statliga arbetsförmedlingen har det funnits särskilda utbytesprogram där de har fått arbeta hos fristående utförare. Syftet är att inkorporera nyskapande arbetssätt i verksamheten. I fattade dock Arbetsförmedlingen beslutet att inte tillåta tjänstledighet för att arbeta hos utförarna.