mot · H002A393 · 2012-10-05 00:00:00 — Drömmen om handlar om att det som förenar alla oss invånare är byggandet av gemensamma framtid. Byggandet av en framtid som är mänsklig och välkomnande i ett där alla kan delta på sina egna villkor. Vår övertygelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden i ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkligande. Efter valet ingick de gröna en migrationspolitisk överenskommelse med regeringen för innevarande mandatperiod. Det gemensamma målet är att förbättra politiken på ett antal områden för att säkra en öppen och human migrationspolitik. Vår politik gällande migration och lika rätt är däremot mycket mer omfattande än det som ingår i överenskommelsen med regeringen. I motionen visar vi hur migration och utveckling av går hand i hand och hur alla som bor i landet är med och bidrar till dess utveckling. Fler ska få stanna. har en vision om en värld utan gränser, där alla har möjlighet att flytta, men ingen tvingas fly. Vi vill därför att möjligheten till anhöriginvandring utökas och att försörjningskravet vid anhöriginvandring avskaffas. Vi anser att barns egna asylskäl ska prövas för sig. Bestämmelserna om synnerligen ömmande omständigheter ska användas mindre restriktivt, så att exempelvis allvarligt sjuka människor får stanna i . Det ska vara lätt att komma hit. vill att det ska vara lätt att komma till för att arbeta, studera och forska. Det ska därför vara möjligt att söka uppehålls- och arbetstillstånd från om personen redan är här. Fler lagliga vägar in i EU ska skapas för asylsökande. På kort sikt vill vi att ska sluta skicka tillbaka ensamkommande flyktingbarn till länder som och , där barnen riskerar att fara illa. Alla har rättigheter. arbetar för att göra det lättare att röra sig över gränser. Vi vill värna och utvidga öppenheten i det svenska systemet för arbetskraftsinvandring, som insatser genomförs för att garantera arbetstagarnas rättigheter. Vi vill därför stärka papperslösas rättigheter i och göra det lättare för asylsökande att kunna ansöka om arbetstillstånd utan att behöva lämna . En bra start i . Alla som kommer nya till ska få en bra start baserat på individens olika behov och förutsättningar. Vi vill öka möjligheterna att validera utländsk utbildning och yrkeskunskaper. Ingen kommun ska kunna neka till att ta emot ensamkommande flyktingbarn. Fler språk är bättre. multispråkliga befolkning är en guldgruva av outnyttjade språkresurser. Vi vill därför satsa på modersmålsundervisning i förskola och skola. Alla kommuner ska erbjuda ämnesundervisning på modersmål för nyanlända. Vi vill också få en kvalitativt god undervisning i svenska för invandrare (sfi). Alla ska få läsa klart, även om uppehåll görs för föräldraledighet eller sjukdom. Diskriminering gör fattigare. Alla ska ha samma möjligheter och rättigheter att verka i vårt samhälle. Vi vill stärka skolans möjligheter att arbeta mot rasism och diskriminering och vill utvidga rätten att använda det språk personen kan bäst i kontakten med myndigheter. Möjligheten att driva diskrimineringsmål i domstol ska utökas. 5Underlätta migration och stärka rättigheter9 5.1En mer human asylpolitik9 5.1.5Begreppen väpnad konflikt och svåra inre motsättningar10 5.2.1Ansöka om uppehållstillstånd från Sverige11 5.2.2Ansöka om arbetstillstånd från Sverige11 5.2.4Invänta uppehållstillstånd i Sverige12 5.3.3Passhandlingar och styrkt identitet13 5.3.4Avskaffa tvåårsregeln för kärleksinvandring13 5.4Attrahera och ta vara på kompetens14 6.2Åtgärda bristerna i etableringsreformen18 8Fler språk är bättre20 8.1.3Modersmål ska vara meriterande i ansökan till högskolan23 8.2.6Sfi som kompetensutveckling för offentliganställda26 9.1Fler språk vid myndighetskontakter27 9.2Vikten av kompetent tolkhjälp27 10Rätten att vara olika28 10.1Ett fritt från diskriminering29 10.2Förbättrade villkor för antidiskrimineringsbyråerna29 10.3Ett bättre anpassat rättshjälpssystem29 10.3.1Reella möjligheter att driva diskrimineringsmål i domstol30 10.3.3Processa även strukturell diskriminering31 10.3.4Rättsväsendet behöver hänga med31 10.3.5Utredning om likhet inför lagen32 10.4Värna rätten att vara olika32 10.4.3Särskild satsning för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer35 10.4.4En skola fri från diskriminering och rasism35 11Ingen demokrati utan dig36 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer human och öppen asyl- och migrationspolitik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärda bristerna i etableringsreformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till kliniker som erbjuder behandling för krigsskadade.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt modersmålsundervisning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ämnesundervisning på modersmål.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler elever ska få möjlighet att studera språk som talas i det mångkulturella Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modersmål ska vara meriterande vid ansökan till högskoleutbildning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra mer resurser i en kvalitetssatsning på svenska för invandrare (sfi).2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förbättrad organisation för sfi.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda sfi på modersmål för elever med kort utbildningsbakgrund.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda nyanlända med lång utbildningsbakgrund sfi på högskolenivå.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den s.k. sfi-bonusen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett kompetensutvecklingsprogram kan utformas för att offentligt anställda ska kunna läsa sfi inom ramen för sin anställning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga rätten för enskilda att använda modersmål vid myndighetskontakter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tolkars villkor och organisering.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för antidiskrimineringsbyråerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättegångskostnader i diskrimineringsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en möjlighet att kunna föra talan om strukturell diskriminering i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett aktivt arbete inom rättsväsendet för att öka mångfalden och säkerställa allas likhet inför lagen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som har till uppgift att bedöma hur vanligt förekommande det är att människor diskrimineras inom rättsväsendet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta gruppers och antirasistiska organisationers organisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism samt islamofobiska och antisemitiska hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och rasism i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa flexibla helgdagar i form av en ledighetspott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra försöksverksamhet med direktvalda stadsdelsnämnder.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer som är folkbokförda i och har ett annat medborgarskap än EU, och ska ges samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som medborgare i EU, och bosatta i har.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kraftsamling på bostadsområden som präglas av sociala problem.7 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. 2 Yrkandena 2 och 512 hänvisade till UbU. 3 Yrkande 4 hänvisat till SoU. 4 Yrkande 14 hänvisat till FiU. 5 Yrkandena 15, 28 och 29 hänvisade till KU. 6 Yrkandena 16, 21 och 22 hänvisade till JuU. 7 Yrkande 30 hänvisat till CU. Drömmen om handlar om det som förenar oss i byggandet av gemensamma framtid. vill skapa ett mänskligt, välkomnande där alla kan delta på sina egna villkor. Vår övertygelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden och ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkligande. Vår gemensamma framtid är det som förenar oss. Den gemensamma grund på vilken vi bygger vårt samhälle baseras på en gemensam framtid, på samma sätt som den nationella gemenskapen i handlar om att ställa sig bakom The American Dream snarare än om en gemensam hudfärg, etnicitet eller religion. Alla behövs för att bygga det gröna, hållbara och mänskliga samhället. Varje människa är välkommen utifrån hennes egna förutsättningar. Vi vill undanröja hinder för att fler ska kunna vara med i bygget av vår gemensamma framtid och vi värnar rätten att vara stolt över alla identiteter och kulturer men på olika sätt. har en vision om en värld utan gränser, där alla har möjlighet att flytta, men ingen tvingas fly. En värld där människor kan bo och verka där de så önskar. är vi långt ifrån den verkligheten. Människor tvingas fly undan krig, svält och naturkatastrofer. De allt allvarligare klimatförändringarnas konsekvenser med extrem torka, översvämningar och oväder tvingar allt fler människor på flykt. Länder som sluter sig mot omvärlden stagnerar i sin utveckling. Att stå upp för öppenhet är nödvändigt för att säkra en positiv utveckling för . När människor migrerar sprids idéer och kontakter över gränser. 2009 konstaterar att migration lönar sig för alla. Migration är positivt för mottagarlandet, ursprungslandet och migranten själv.1 Efter valet ingick en migrationspolitisk överenskommelse med regeringen för innevarande mandatperiod. En stor anledning till detta var att säkra en human och öppen migrationspolitik trots att kommit in i . Regeringens och gemensamma mål är att genom en ramöverenskommelse om den samlade asyl- och migrationspolitiken tillsammans förbättra politiken på ett antal områden. Överenskommelsen berör främst utgiftsområde 8 och därmed vissa områden i denna motion. Vår politik gällande migration och lika rätt är däremot mycket mer omfattande än vad som ingår i ramöverenskommelsen med regeringen. 5Underlätta migration och stärka rättigheter Människor kommer alltid att röra på sig, av olika anledningar. Några åker utomlands för att studera, andra för att arbeta. Vissa flyttar tillbaka, andra inte. Ofta är inte flytten frivillig, utan påtvingad på grund av konflikt, förföljelse, naturkatastrofer eller andra situationer som gör det omöjligt för människor att bo kvar i sina hem. arbetar för att göra det lättare att röra sig över gränser. Vi är det mest öppna partiet när det gäller migration och vill dels ha en mer human asylpolitik och underlätta för familjeåterförening som vi ställer oss positiva till att människor migrerar för arbete och studier. Vi vill att och EU ska ha en välkomnande inställning till människor som vill komma hit. Alla migranter omfattas av de mänskliga fri- och rättigheterna. 5.1En mer human asylpolitik trädde den nya instans- och processordningen för prövning av utlänningsärenden i kraft, med stora förändringar för ökad rättssäkerhet för migranter. En tvåpartsprocess, överklaganden i vanliga domstolar och förändrad lagstiftning har inneburit stora förbättringar för rättssäkerheten och öppenheten. Trots detta finns stora brister i dagens lagstiftning som vi anser behöver åtgärdas. vill att rättssäkerheten i asylprocessen stärks. Landinformationsdatabasen ska utvecklas och kvalitetssäkras. Beslut av och migrationsdomstolar ska bli mer enhetliga. Lämplighetsbedömning av offentliga biträden måste förbättras. Utredningar och uppdrag har också getts för att inleda dessa förbättringar av rättssäkerheten inom ramen för det migrationspolitiska samarbetet mellan och regeringen. Även om en asylsökande inte anses ha skäl att få stanna på grund av skyddsbehov finns det en möjlighet att få stanna genom bestämmelsen synnerligen ömmande omständigheter. En bedömning görs av personens hälsa, situation i hemlandet och anknytning till . anser att bestämmelserna om synnerligen ömmande omständigheter och verkställighetshinder i utlänningslagen har kommit att tillämpas alldeles för restriktivt. Extremt få asylsökande ges möjlighet till uppehållstillstånd genom denna bestämmelse. Vi vill bredda lagstiftningen så att exempelvis allvarligt sjuka ska få stanna i . Barn som befinner sig i asylprocessen är särskilt utsatta. De behöver information om vilka rättigheter de har och vem som tillvaratar dem. är barn ofta osynliggjorda i asylprocessen och har inte möjlighet att komma till tals. Barn kan ha bevittnat händelser som gör att de fått så kallade posttraumatiska stressyndrom. De kan ha blivit vittnen till att pappan dödats eller förts bort eller att mamman våldtagits. Tillståndet riskerar att försämras kraftigt om barnen avvisas tillbaka till hemlandet. har förbättrat sitt arbete för att säkra barnens bästa, men mycket återstår att göra. vill att barns asylskäl ska prövas och tas hänsyn till i större utsträckning, att barnkonsekvensanalyser alltid ska göras där ett barn berörs samt att barnhandläggarnas roll ska tydliggöras. Barnens egna skäl ska alltid tas på allvar och prövas för sig och inte per automatik ingå i någon av föräldrarnas ärende. åldersbedömningar och dialektanalyser är ofta avgörande för om asylbeslutet blir positivt eller negativt, men ses inte som myndighetsutövning och går ej att överklaga. vill åtgärda denna rättssäkerhetsbrist genom att införa en överklagansmöjlighet i påstådd/bedömd ålder och språkidentitet. 5.1.5Begreppen väpnad konflikt och svåra inre motsättningar vill tydliggöra begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen så att den som flyr undan krig kan få skydd i . Dessutom vill tydliggöra begreppet svåra inre motsättningar i hemlandet i syfte att göra det mindre restriktivt och lättare att tillämpa. Det är oacceptabelt att människor utvisas till länder där de riskerar förföljelse på grund av sexuell läggning och att det av svenska myndigheter och domstolar anses rimligt att personen ska hålla sin sexuella läggning hemlig för att undvika förföljelse i hemlandet. vill granska hur bestämmelserna om skydd mot förföljelse på grund av kön och sexuell läggning har tillämpats, för att ett reellt skydd ska finnas. Tusentals människor befinner sig i utan tillstånd. Ofta handlar det om personer som är rädda för att återvända till hemlandet. Den svenska utlänningslagen har brister, och bestämmelsen synnerligen ömmande omständigheter har till exempel kommit att tolkas mer restriktivt än vad lagstiftaren avsåg. Det är en utsatt och marginaliserad situation att leva utan papper i , med få möjligheter till bra arbetsvillkor och utan rätt till hälso- och sjukvård på samma villkor som andra. Som ett led i förbättrandet av papperslösas situation och för uppfyllandet av svenska folkrättsliga åtaganden har kommit överens med regeringen om att gömda barn ska ha rätt att gå i skola och att alla papperslösa ska ges rätt till subventionerad vård på samma villkor som asylsökande. mål är att vård ska ges alla efter behov och på helt lika villkor. Många av dem som har fått avslagsbeslut på sina ansökningar har valt att hellre leva gömda i än att leva gömda i sina hemländer. anser att en regularisering av papperslösa i bör genomföras. Ingen människa är illegal. Huvudregeln i är att uppehållstillstånd ska sökas innan inresa i . Det är naturligtvis en rimlig utgångspunkt, men ställer till med problem i många fall. Regeln skulle därför behöva ses över för att underlätta både för de enskilda och för myndigheterna. 5.2.1Ansöka om uppehållstillstånd från Under föregående mandatperiod ändrade regeringen utlänningslagen i syfte att göra det möjligt att söka uppehållstillstånd i istället för från hemlandet för dem som har barn med en svensk medborgare. Det har dock visat sig att tillämpningen inte är helt enkel och att alla som skulle ha omfattats inte har kommit att omfattas av lagändringen. har motionerat om att det inte är rimligt att människor ska tvingas åka tillbaka till hemlandet för att där ansöka om uppehållstillstånd, då det framstår som sannolikt att personen i fråga kommer att få uppehållstillstånd på grund av anknytning. Detta oavsett om sökanden har barn eller inte och vilken nationalitet barnet i så fall har. I synnerhet är det orimligt i de fall det handlar om asylsökande som fått avslag, men som i träffat en partner eller fått barn med någon som bor här i landet. lever hela svenska familjer gömda (även personer med uppehållstillstånd) eftersom den ena parten inte vågar eller kan åka till hemlandet för att ansöka om uppehållstillstånd där. Vi anser att den som har barn i , väntar barn i eller är gift, sambo eller registrerad partner här ska ha möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd i . 5.2.2Ansöka om arbetstillstånd från På liknande sätt är det rimligt att de som har löfte om arbete i landet och redan befinner sig här ska kunna ansöka om arbetstillstånd i , på samma sätt som de som fått besöksvisum för att träffa en arbetsgivare i . Det kan handla om någon som befunnit sig här på besök och hittat ett jobb även om det inte var huvudsyftet med besöket. Det kan också handla om personer som varit asylsökande och fått avslag. I dessa fall handlar det om personer som varit här , som talar svenska och är etablerade i samhället. Förutom att det kan innebära en tragedi för den enskilde är det också slöseri med samhällets resurser att först bekosta en dyr hemresa och administrationskostnader på ambassaden och sedan förlora skatteintäkter, såväl som kompetent arbetskraft. Även i detta fall torde det inte vara omöjligt att hitta en modell i lagstiftningen som gör det möjligt att man i de fall det framstår som sannolikt att tillståndet skulle beviljas om det söktes från hemlandet ska få söka från . En annan grupp som drabbas av regeln om att uppehållstillstånd ska sökas innan inresa i landet är utländska studenter som ibland får sina intagningsbesked sent , vilket leder till att mitt i semestern plötsligt översvämmas av ansökningar om uppehållstillstånd för studier. I dessa fall bör det vara möjligt att införa ett studentvisum så att studenterna kan komma hit och ordna bostad och, i de fall uppehållstillståndet dröjer, påbörja studierna i rätt tid. Ett viktigt argument för att ändra regelverket är att ansökningar inifrån handläggs minst en månad fortare eftersom överföringen av ärendet från utlandsmyndigheten till elimineras och ärendehanteringen blir effektivare. Många av dem som kan resa hem för att söka från hemlandet har stött på många praktiska problem och har dessutom fått vänta på sina uppehållstillstånd . Detta har lett till problem både för den enskilde och för arbetsgivaren, och även för många sambor eller gifta par. Barn har tvingats vara utan sina föräldrar under långa perioder. Även personer som bott här, men träffat en partner och därför flyttar hit får vänta oförsvarligt långa tider. Det bör därför införas en möjlighet att invänta uppehållstillståndet i i de fall det är uppenbart att uppehållstillstånd kommer att ges. Att kunna återförenas med sin familj är en mänsklig rättighet. Många som invandrar till är anhöriga till människor som bor i . Anhöriginvandring kan handla om makar och barn som kommer hit eller om nyetablerade kontakter, så kallad kärleksinvandring. finns ingen möjlighet för människor som har fyllt att återförenas med sina föräldrar i . Dessutom har den tidigare bestämmelsen om sista länken tagits bort, som innebar att en person kunde komma till släktingar i om personen inte hade några släktingar kvar i hemlandet. anser att möjligheten till anhöriginvandring ska utökas så att personer kan återförenas med åldrande föräldrar. Möjligheten till familjeåterförening har i många fall försvårats och försenats på grund av det försörjningskrav vid anhöriginvandring som regeringen införde förra mandatperioden. Försörjningskravet, som innebär att en person måste ha viss garanterad inkomst och bostad innan personen kan ansöka om familjeåterförening, riskerar att bli kontraproduktivt då en viktig förutsättning för att komma in i samhället, lära sig ett nytt språk och skaffa sig egen försörjning är att veta huruvida ens familj mår bra eller inte. anser att försörjningskravet vid anhöriginvandring bör avskaffas. 5.3.3Passhandlingar och styrkt identitet För personer från exempelvis har anhöriginvandring i princip varit omöjlig . En dom från Migrationsöverdomstolen fastslog att sökande personer behövde styrka sin identitet genom identifikationshandlingar, vilket inte blev möjligt då inte godkänner somaliska ID-handlingar. har denna situation återigen förändrats till det bättre och det är nu möjligt för föräldrar och barn att styrka identitet via dna och därigenom återförenas i . Situationen är dock inte löst för alla. Familjer med adoptivbarn och gifta par utan barn kan fortfarande inte återförenas. En lagändring måste till för att säkra rätten till familjeåterförening för de personer som kommer från länder där godtagbara identitetshandlingar inte kan fås. Lösningar måste också hittas för adopterade barn och gifta makar utan barn. vill vidare att familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för studier ska kunna beviljas arbetstillstånd. 5.3.4Avskaffa tvåårsregeln för kärleksinvandring Det finns en särskild utsatthet som drabbar främst våldsutsatta kvinnor med tidsbegränsade uppehållstillstånd, i dagligt tal kallat fruimport, men som också gäller män och kvinnor i både samkönade och olikkönade relationer. Utsattheten förstärks av att uppehållstillståndet i praktiken är villkorat till relationen. Lämnar hen sin relation inom två respektive för EU-medborgare , oavsett orsak, blir konsekvensen utvisning. Regeln kan användas som ett hot inom relationen, och konsekvensen kan bli att tvingas välja mellan att stå ut i en destruktiv relation och att bli utvisad. Landshövding , som har utrett frågan om fruimport, konstaterar att tvåårsregeln låser in kvinnorna och barnen i en misshandelssituation och att politiken bör agera för att tvåårsregeln ska försvinna.2 har påpekat att reglerna inte medger att kvinnor och män som utsatts för allvarliga övergrepp får stanna. Vi vill avskaffa två- respektive femårsregeln och istället ge permanent uppehållstillstånd. 5.4Attrahera och ta vara på kompetens vill att det ska vara lätt att komma till för att arbeta, studera och forska. Det skapar möjligheter för enskilda att förverkliga sina drömmar och ger nödvändiga förutsättningar för att utveckla som välfärds- och kunskapsnation. Liksom många andra länder kommer att behöva hantera utmaningarna som följer med en krympande andel av befolkningen i arbetsför ålder. Det är därför viktigt att vi i attraherar kompetens från utlandet.