mot · H002Fi303 · 2012-10-05 00:00:00 — 14Globalt ansvar för klimat och fattigdomsbekämpning Klimatförändringarna är en global ödesfråga intimt sammanbunden med frågor som rör utveckling och rättvisa. Det finns en skriande brist på rika länder som visar ledarskap och tar ansvar i klimatpolitiken. Misstron mellan utvecklingsländerna och de industrialiserade länderna är kompakt. kan, med sitt förtroende hos utvecklingsländerna, skapa en bro mellan dessa två världar. Genom att leva upp till de centrala åtaganden vi har gjort i klimatkonventionen, att minska våra egna utsläpp och att finansiera klimatarbete i fattiga länder, kan gjuta hopp i de internationella klimatförhandlingarna. De rika länderna har utlovat att överföra för klimatarbete . Beloppet ligger långt under vad de flesta anser kommer att behövas. talar vi om en framtida mycket stor transferering av kapital. Utan andra liknelser talar vissa om en ny världsbank i storleksordning. Enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet ska finansiering av klimatarbete i fattiga länder ske utöver biståndet. Det är en avbetalning på vår klimatskuld till utvecklingsländerna. I betyder det en satsning utöver den av BNI som beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. Men den tillför inga nya pengar, utan räknar om befintligt bistånd. Självklart ska bistånd klimatanpassas men den dubbla bokföringen är ett sätt att kringgå regeringens internationella åtaganden och urholkar förtroende i fattiga länder. Det är djupt omoraliskt. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. har därför inrättat ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. återförs delar av de medel regeringen avräknat från biståndet. För att säkra ökade medel till internationella klimatinvesteringar vill vi lägga de kommande fyra åren. Beloppet motsvarar inledningsvis det beräknas få in genom auktioneringen av utsläppsrätter. vill också att ska verka för att få till stånd nya medel och finansieringsformer. Resurser kan komma från klimatavgifter på internationell flyg- och sjöfart, en internationell koldioxidskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Lika viktigt är att arbeta inom EU för att höja unionens ambitioner i klimatarbetet. EU-målet om utsläppsminskningar bör höjas till , vilket bör driva inom EU. bör även driva att EU ska bidra till lika stora utsläppsminskningar i utvecklingsländer. 15Moderna och klimatsmarta transporter Hur vi investerar i infrastruktur påverkar våra möjligheter att nå klimatmålen. Det svenska transportsystemet är starkt beroende av fossila bränslen, och inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidsutsläpp39. har koldioxidutsläppen från transportsektorn ökat med 9 procent40. Ökningen kommer framförallt från lastbilstrafiken. Den långsiktiga trenden går alltså åt fel håll. Denna utveckling behöver brytas. Det som krävs nu är en offensiv satsning på de transportslag som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan, istället för ännu längre bort. har en bred strategi för att modernisera transportsystemet och minska trafikens miljöpåverkan. Det krävs både ny teknik och att fler resor sker med kollektivtrafik, cykel och gång istället för med bil och flyg. vill därför satsa på de transportslag som ger lägst klimatpåverkan. Det handlar till exempel om snabb och tillförlitlig tågtrafik i kombination med bra bussförbindelser och spårvägar i städerna. målsättning är att fördubbla andelen resande med kollektivtrafik till 2020. behöver flygresandet minska, genom att ersättas med tåg eller virtuella möten där det är möjligt. Biltrafiken behöver minska med en femtedel för att nå regeringens målsättning om en fossiloberoende fordonsflotta till 203041. För att nå dit behöver samhällsplaneringen utvecklas så att transportbehovet minskar och att fler åker kollektivt istället för med bil. Skarpare miljökrav behöver även ställas på bilar. Därför föreslår en bonus för bilar med små klimatutsläpp och en avgift för bilar med stora utsläpp. har som målsättning att öka andelen godstransporter på järnväg och med fartyg väsentligt. Nyinvesteringar och underhåll av järnvägen i kombination med införandet av en lastbilsskatt är några av de förslag som gör det möjligt. 15.1Miljöpartiets satsningar på klimatsmarta transporter satsningar på klimatsmarta transporter präglas av en helhetssyn där resenären och klimatet är i fokus. Det ska vara enkelt att kombinera klimatsmarta transportslag som tåg, spårvagn, buss och cykel. har persontrafiken på järnväg fördubblats42. Det är ett av skälen till att det blivit stora kapacitetsproblem på järnvägsnätet. har vägtrafiken också ökat och tagit marknadsandelar av järnvägen. För att skapa en modern, snabb och tillförlitlig tågtrafik behöver satsningarna på järnvägsunderhållet öka, både för att avhjälpa de akuta problemen och för att skapa en robust tågtrafik framöver. På krävs investeringar i ny spårkapacitet både på befintliga banor och via satsningar på nya sträckningar och höghastighetsbanor. säger nej till regeringens höjning av banavgifterna. Om inte en lastbilsskatt införs innebär höjningen att järnvägens konkurrenskraft försämras. har vi redan sett hur godstransportören Cargonet tvingats lägga ner som en följd av detta. Det är bra att regeringen insett bristerna i tågtrafiken och äntligen höjer anslagen till järnvägen. Vi välkomnar satsningen på utbyggnad av Ostlänken och GöteborgBorås, det är en seger för och för framtidens tågresenärer. Satsningen på är också en viktig förutsättning för en hållbar godstrafik för gruvnäringen som ställer sig bakom. Förutom vill också att det ska byggas en järnväg till gruvan i , , vilket är den bästa lösningen för tungt gods. anser att vi bör hitta lösningar där även gruvindustrin kan bidra till spårutbyggnaden, då det är en bana renodlad för godstrafik. Regeringen satsar på nya motorvägar som kommer att leda till ökad klimatpåverkan. Vi vill att transporterna ska vara en del av lösningen, inte en del av problemet. Vi vill styra om motorvägspengar till satsningar på kollektivtrafik och cykel istället. saknas viktiga satsningar i regeringens budget. Det handlar utöver järnvägen om att ställa om till klimatsmart kollektivtrafik och cykel. Totalt satsar 20132016 jämfört med regeringens förslag43. Vårt förslag innehåller satsningar inom sju områden: Mer pengar till underhåll, drift och reinvesteringar. Öka underhållet , i nivå med de summor som efterfrågat. Åtgärder för flaskhalsar och upprustning av lågtrafikerade banor. Kapacitetshöjande åtgärder för de mest akuta flaskhalsar som identifierat. Upprustning av ett antal prioriterade sträckor runt om i landet, inklusive så kallade lågtrafikerade banor. Investeringar i nya spår och höghastighetståg. Vi välkomnar regeringens satsning på Ostlänken och GöteborgBorås. vill dock ta ytterligare steg vidare för att planera en höghastighetsbana mellan och som kan bidra till att avlasta och för bättre regional- och godstrafik. Vi vill också satsa på Ostkustbanan och Norrbotniabanan. Godspott för industrin. I de tågsamtal som fört med bland annat näringsliv och fackföreningar har det framkommit att det finns stora behov av satsningar på hållbara godstransporter på järnväg. Spårvägssatsning i större städer. Spårvagnen är på frammarsch. I städer i och hela världen byggs nya spårvagnslinjer. vill att ska vara med i den här utvecklingen. föreslår en statlig delfinansiering för spårvägar på 20132016. I många städer kan man med enkla åtgärder ge kollektivtrafiken bättre konkurrenskraft, till exempel att prioritera busstrafiken framför biltrafiken i tätorter. föreslår att av medel öronmärks för att delfinansiera kollektivtrafikåtgärder på lokal och regional nivå (20132016). Att öka cyklingens andel av persontransporterna är ett snabbt och billigt sätt att minska utsläppen från transportsektorn. föreslår att av medel öronmärks för cykelåtgärder (20132016). Hela överskottet från trängselskatten i används till Förbifart . väntas ge upphov till 145 000 nya bilresor och därmed också ökade utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. För är det självklart att regeringen ska följa resultatet av den folkomröstning som hölls i och anslå överskottet framförallt till kollektivtrafik i regionen. Regeringen öppnar nu också för att bygga Österleden. är mycket kritiskt till att bygga ytterligare en motorväg som kommer att leda till ökade klimatutsläpp. 15.3Lastbilsskatt för rättvisa konkurrensvillkor vill införa en lastbilsskatt. En sådan skatt låter den tunga vägtrafiken betala de kostnader som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av till exempel vägslitage, olyckor och buller. Även utländska åkare får betala lastbilsskatt, vilket innebär mer rättvisa konkurrensvillkor. I Klimatberedningens slutrapport stod samtliga partier bakom skatten. Trots det lyser den med sin frånvaro i regeringens budgetproposition. I samband med att en lastbilsskatt införs avskaffas vinjettskatten som finns på lastbilstrafik. 15.4Snålbilstrappan för effektivare och miljösmartare bilar Nyregistreringen av bilar som drivs på förnybara drivmedel minskar och alltfler så kallade miljöbilar drivs med diesel44. Under har det registrerats 361 så kallade supermiljöbilar45. Med tanke på att det finns närmare 4,5 miljoner bilar i blir effekten knappast märkbar. föreslår istället Snålbilstrappan. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samtliga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåtgång och bränsle. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. Främst el och förnybart, även viss del fossila drivmedel Systemet liknar det som redan finns i EU med en tydlig skala som anger energiåtgång för kylskåp, frysar, tvättmaskiner och spisar. Eftersom inför ett annat system för att stimulera bränslesnåla bilar fasas regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar ut. För att underlätta för dem som redan har en bensinbil vill vi också införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol/biogas/hybriddrift. Flygresandet står för en tiondel av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp46. införlivades flyget i handeln med utsläppsrätter. Systemet har fått en högst marginell påverkan på flygets klimatpåverkan och dess totala kostnader. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter, där flyget inte tävlar om samma utsläppsrätter som konkurrensutsatt industri. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt som ska kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Avgiften baseras på flygets koldioxidutsläpp och blir per enkel resa inom och , samt per enkel resa utanför . 16.1Samlad kompetens-, yrkes- och löneutveckling Gemensamt för de länder som har de mest framgångsrika skolsystemen är att lärarna får regelbunden och kvalitativ kompetensutveckling. Huvudmännen och staten måste dela ansvaret för att lärare får det stöd och den lön som krävs för att lyfta den svenska skolan. Därför satsar de kommande tre åren på lärarnas samlade kompetens-, yrkes- och löneutveckling. Tillgången på välutbildade lärare är en av de viktigaste förutsättningarna för framtidens skola. Regeringens satsning på karriärutveckling för lärare är god, men omfattar endast en tiondel av lärare. vill att varje lärare ska få kontinuerlig påfyllning av ny kunskap genom hela sitt yrkesliv utan att behöva gå ned i lön eller bekosta vidareutbildning själv. På varje skola och inom varje huvudman ska det därför finnas en strategi för kompetensutveckling och hur forskningsanknytningen i undervisningen kan stärkas. Lokala avtal ska säkra att löneutvecklingen följer kompetens- och karriärutvecklingen för lärare. Detta ska vara ett krav för att ta del av de medel staten avsätter. behöver långsiktigt bygga upp starka forskningsmiljöer för utbildningsvetenskapen. Målsättningen är ett nationellt center som ska verka för att ge konkret stöd till engagerade förskolor och skolor och minska avståndet mellan forskningsresultat och undervisningen. Särskilda satsningar bör också riktas till några få starka forskningsområden för att ge förutsättningar till långsiktig och framgångsrik forskning. Vi höjer också anslaget för att stärka forskningsanknytningen, bland annat i lärarutbildningarna. Varje lärare ska vara väl förtrodd med ett forskningsbaserat arbetssätt. Det är grunden för en kontinuerlig kompetensutveckling genom hela yrkeslivet. 16.2 Strategi för en mer jämlik skola Den svenska skolan brister i att ge alla elever det stöd som behövs för att nå skolans kunskapsmål. föreslår en samlad satsning för en mer jämlik skola. I den ingår bland annat: Ökade befogenheter för stödåtgärder, så kallad ordinationsrätt för lärare. Särskilt stöd behöver ges tidigt och därför behöver lärare ges ökade befogenheter att styra över vilket stöd som ska ges till elever och hur resursfördelningen på skolan ska se ut. Specialpedagogikens del av lärarutbildningen måste utökas. När varje lärare är för att undervisa vilken elev som helst kommer också varje elev att kunna nå målen. Svensk skola behöver fler specialpedagoger, särskilt i de lägre årskurserna. vill se ett lyft för fritidshemmen. Fritidshemsverksamheten skapar mångsidighet och kontinuitet i utvecklingen mot kunskapsmålen. Tyvärr har gruppstorlekarna ökat från 18 barn till nästan 40 barn och för få anställda är behöriga. Vi investerar i mindre grupper och fler behöriga fritidspedagoger. Läsförmåga är centralt för att också annan inlärning ska fungera i skolan, men allt fler blir sämre på att läsa. Läsutveckling måste bli en del av varje skolämne. Skolan behöver stöd för att arbeta med strategier för läsutveckling genom hela . Gör språket till en resurs i lärandet. Andra modersmål än svenska måste ses som en tillgång i skolan och som en resurs för den enskilde elevens lärande. Studiehandledning på modersmålet, tvåspråkig ämnesundervisning och modersmålsundervisning måste öka i skolan för att ge fler en ärlig chans att nå målen. Skolan behöver ett nationellt utvecklingsteam. Skolans huvudmän behöver ett mer omfattande stöd i sitt utvecklingsarbete än vad som erbjuds. Enskilda skolor måste få möjlighet till stöd och coachning, av alla skolmyndigheterna samordnat. Ett nationellt skolutvecklingscenter bör inrättas med som huvudman. 16.3Kvalitet före vinst i skolan strävar efter en fungerande mångfald av aktörer så att föräldrar och elever får möjlighet att välja den skola som passar dem bäst. är därför positivt till friskolor men anser att bolag som driver skolverksamhet ska skriva in i bolagsordningen att syftet med verksamheten är att bedriva skolverksamhet med god kvalitet och inte att dela ut vinst till sina ägare. För att kontrollera att detta efterlevs föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att certifiera revisorer med särskild kompetens att granska skolverksamhet och att skolhuvudmäns revisorer måste ha sådan certifiering. Vi vill se ett stopp för orimliga internräntor och föreslår en utvidgning av vad Skolinspektionen ska beakta i samband med tillståndsgivning. Tillstånd att driva en skola ska inte längre få säljas eller på annat sätt överlåtas utan en ny prövning av Skolinspektionen. 16.4Resursfördelning och kvalitet i högre utbildning föreslår bättre långsiktiga planeringsförutsättningar för lärosätena, stärkt samband mellan utbildning och forskning och därmed höjd kvalitet i hela den högre utbildningen. skjuter till till den högre utbildningen , och satsar medel på att stärka forskningsanknytningen i grundutbildningen. Resursfördelningen till högre utbildning ska stimulera hög akademisk kvalitet, inte hög genomströmning av studenter. föreslår därför att resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå reformeras47. föreslår därmed att dagens system med ersättning per helårsstudent och helårprestation upphör. Många studenter, främst inom samhällsvetenskap och humaniora har mycket få lärarledda lektioner. Varje student ska ha rätt att förvänta sig minst en genomsnittlig undervisningstid om , oavsett utbildning. En modell med ett utbildningsåtagande till studenten motsvarande detta finns vid och används i deras kvalitetsarbete. Vi tycker modellen kan spridas till andra lärosäten. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ökade satsningar på forskning inom universitet och högskolor, detta välkomnas. menar att stödet till forskning måste ske med större frihet för forskningsråden och utifrån kvalitetskriterier som bejakar forskares samverkan med regionalt baserat näringsliv och offentlig verksamhet. På så sätt främjas framväxten av nya framgångsrika forskningsmiljöer och inte bara de redan etablerade. Alla som vistas i har rätt att känna sig trygga och säkra här. Vi vill ha en trygghet som är baserad på en gemenskap och tillit snarare än hårda tag och övervakning. Trots att polisväsendet nu har 4 000 fler anställda poliser än och trots att polis och åklagare aldrig förr haft så många hemliga tvångsmedel till sitt förfogande som , inte fler brott upp. Fler poliser verkar inte öka polisväsendets kapacitet i någon nämnvärd omfattning. politik för att alla som finns i vårt land ska känna en riktig trygghet utgår både från förslag för att polisen mer effektivt ska kunna arbeta för att minska brottsligheten och från en politik för långsiktig social hållbarhet. Trygghet handlar inte bara om att slippa utsättas för brottslighet. Trygghet handlar om att få sina behov av bostad, mat för dagen, omtanke och omvårdnad tillgodosedda. Att veta att trygghetssystemen fungerar vid sjukdom och arbetslöshet och att som individ bli bemött med respekt för sina grundläggande rättigheter. saknar helt satsningar mot islamofobi och antisemitism i regeringens budgetar och noterar med oro att hbtq-personer fortsätter att osynliggöras. 17.1De olagliga vapnen ska bort Högre straff är som regel inte ett väl fungerande sätt att minska brottslighet. Undantag finns emellertid, bland annat avseende vapen. En av de effektivaste åtgärderna som vidtagits i för att öka tryggheten i staden, har varit ett effektivt arbete mot olagliga vapen. På samma sätt måste arbetet mot illegala vapen och ammunition förbättras i . Det behövs hårdare straff för smuggelbrott, strategier mot minskad illegal införsel av vapen och ammunition, samt en tillfällig vapenamnesti. Minskar förekomsten av vapen, då minskar risken för att bli utsatt för brott. 17.2Förebygg brotten och förhindra ungas väg in i kriminalitet Krafttag måste tas för att förhindra att unga män och kvinnor begår brott och återfaller i brott. Det ska inte krävas att en ung människa döms för brott för att den kommunala ska ingripa med särskilda stödinsatser. Arbetet med att utreda misstanke om brott skulle kunna ske i lokaler anpassade för unga människor i konflikt med lagen motsvarande den modell som finns i de så kallade Barnahusen, där socialtjänst, rättsväsendet och annan kompetens samarbetar. anser att tillsammans med universitet och högskolor i ska ges i uppdrag att ta fram vetenskapligt baserade metoder för att minska särskilt unga mäns brottslighet. För de unga som döms för brott är utgångspunkten att de så långt som möjligt ska få andra påföljder än fängelse eller särskild ungdomsvård. Vi anser att det är ett misslyckande för samhället varje gång en ungdom döms till dessa påföljder. Fotbojans användande för villkorligt frigivna ska utökas, men överträdelser sanktioneras med fängelse om så krävs. Inom allt fler sektorer krävs att de som erbjuds arbete kan visa upp straffregisterutdrag. Detta sker i syfte att öka tryggheten, men innebär också en risk för stigmatisering av den som redan avtjänat sitt straff. anser att effekterna av det ökade användandet av olika registerutdrag för de som avtjänat sina straff och deras möjligheter att rehabiliteras, måste utvärderas. narkotikabrott leder typiskt sett till böter, vilket medför att ofta inte får vetskap om personer som dömts. Istället för att skärpa straffet bedömer vi att en bättre åtgärd vore att polisen automatiskt måste meddela vilka som dömts för ringa narkotikabrott. Då kan erbjuda personen lämplig hjälp och stöd. Vi anser att delar av det befintliga anslaget till gränspolisen ska användas till att utbilda gränspolisen i mänskliga rättigheter, utlänningsrätt med fokus på barns rättigheter och gällande lagstiftning, för att säkerställa ett humant och rättssäkert återvändande. Aldrig förr har polisorganisationen haft så mycket resurser utan att uppsatta mål nåtts. Vår slutsats är därför att brottslighetens utveckling i inte automatiskt hänger samman med antalet poliser. Nya metoder för att mäta effektivitet i polisiärt arbete bör utvecklas och effektiviteten bör ligga till grund för anslagstilldelningen. De polismyndigheter som bäst når regeringens uppdrag bör få högre ersättning. Polisutbildningen bör bli en vanlig högskoleutbildning med praktik, på samma sätt som för sjuksköterskor eller lärare. Karriärvägar för poliser och civilanställda ska införas och fler civilanställda rekryteras för att utföra utredningsarbete. En del av arbetet med ökad effektivitet ligger i att öka polisens närvaro lokalt i samhället. Vi vill därför att polis tillsammans med kommun, försäkringskassa, arbetsförmedling och andra centrala offentliga aktörer, ska öka sin lokala närvaro i de delar av landet där antalet anmälda brott är högt, riskerna stora och utsattheten omfattande. Den som i sin närmiljö mötts av poliser med lokal förankring vågar också anmäla brott och vittna vid brott. 18Politik för fler bostäder Bostadsbristen är utbredd i . Särskilt ungdomar och studenter har svårt att hitta bostad. Enligt uppger 154 kommuner att de har brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. Regeringen har varit passiv och hänvisat ansvaret till kommunerna. 18.1 Fler bostäder för unga och studenter föreslår att det inrättas ett nationellt , bestående av aktörer på bygg- och bostadsmarknaden, med fokus på att möjliggöra en ökad byggnadstakt av hyresbostäder lämpliga för unga och studenter. Centrets verksamhet ska bland annat omfatta spridning av goda exempel på yt- och kostnadseffektiv nyproduktion, stimulera forskning och innovation samt generera samarbeten i byggprojekt. Fler krafter och mer kapital behöver frigöras för skapandet av fler bostäder. Direktiven till Akademiska Hus bör kompletteras med att de ges möjlighet att tillhandahålla studentbostäder och där det är lämpligt upplåta sin mark för detta. De lärosäten som så önskar tillåts att investera i studentbostadsfastigheter. Vi vill även att fastighetsskatten på studentkorridorer avskaffas helt. Ett rum i en studentkorridor beskattas med samma avgift, , som en stor lägenhet. Det är inte rimligt utifrån studenternas ekonomiska villkor. Denna skattelättnad stimulerar till byggande av moderna korridorer där ett färre antal studentrum delar på kök, badrum och balkong. 18.2En smidigare plan- och byggprocess Kommunerna bör marktilldela och planera på ett sätt som främjar konkurrens och inte missgynnar mindre byggföretag. Det bör i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar anges att kommunerna ska ha en planberedskap baserad på lokala behov och förutsättningar. bör ges i uppdrag att genomföra satsningar på kompetensförsörjning genom upphandling av utbildningsinsatser för fler samhällsplanerare, bygglovshandläggare och planarkitekter. vill ge människor större möjlighet att påverka sitt arbetsliv och sin arbetstid. Det är viktigt både för livskvalitet och för miljöhänsyn. Det finns människor som arbetar betydligt mindre än vad de skulle vilja som det finns de som jobbar mycket mer än de önskar. För många är det svårt att få ihop arbete, barn och fritid och många känner stress över att inte hinna med allt.