mot · H002Ub6 · 2012-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2012/13:30 Forskning och innovation Utbildning, forskning och innovation i samhällets och människornas tjänst5 Sammanfattande kritik av propositionen7 Samverkan för ett konkurrenskraftigt Sverige10 Forskning vid alla lärosäten12 Resursfördelning och kvalitetskriterier för universitet och högskolor13 Ökad jämställdhet för högre kvalitet14 Bättre villkor för unga forskare16 Transparent karriärsystem med rörlighet18 Rekrytera yngre forskare internationellt19 Internationalisering och EU:s forskningsprogram19 Forskningsprogram inom humaniora och samhällsvetenskap22 Strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden25 Skatteavdrag för forskning och utveckling26 Stärkt kapitalförsörjning för inkubatorer28 Forskning i miljö och de areella näringarna33 Socialdemokraternas förslag jämfört med regeringens36 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning, forskning och innovation i samhällets och människornas tjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitiken för att stärka svensk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av långsiktighet i forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan för ett konkurrenskraftigt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska samverkansprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovationsråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning vid alla lärosäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsanknuten högre utbildning i hela landet och höjning av basanslaget till per student. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk översyn av högskolelandskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan som indikator för fördelning av anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska inhämta godkännande innan ett storskaligt nationellt system med peer-review för fördelning av direkta anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa instruktionerna för de tre forskningsråden samt och tydliggöra kraven på att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att medel för rekrytering av framstående yngre forskare ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yngre forskares trygghet och möjligheter till fortsatt forskning och meritering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa utbildningsbidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att utarbeta en överenskommelse för att kanalisera stipendier som lön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om transparent karriärsystem med rörlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rekrytera yngre forskare internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationalisering och EU:s forskningsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om humaniora och samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsprogram inom humaniora och samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningsvetenskaplig forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om industriforskningsinstituten och tjänsteforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteavdrag för forskning och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskkapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patentskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av en strategi för innovationsupphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vårdforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning i miljö och de areella näringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivs- och arbetsmiljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Socialdemokraternas förslag jämfört med regeringens, tabell 1. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är helt avgörande för landets utveckling. behöver välja en väg för sin forsknings- och innovationspolitik som främjar svenskt deltagande i den främsta internationella kunskapsutvecklingen, främjar ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv som den möter hela bredden av utmaningar, såväl i det svenska samhället som globalt. Utbildning, forskning och innovation i samhällets och människornas tjänst Genom att investera i utbildning, forskning och innovation rustar vi för morgondagens utmaningar. Vi kan inte vila på gamla lagrar. Vi måste tänka framåt, leva i en ständig förbättringsprocess. Vi behöver därför utforma och förankra ett helhetstänkande kring utbildning, forskning och innovation. Genom en ökad satsning på utbildning och forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. Det är särskilt angeläget att forma en politik för utbildning, forskning och innovation som ger oss redskap att hantera vår tids stora hot. Därför behöver vi mer utbildning, forskning och innovation för det hjälper oss att bygga det hållbara samhället, ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det är en politik som stärker svenskt näringsliv och som leder till fler företag och nya gröna jobb. Globaliseringen i kombination med växande behov av omställning för hållbar utveckling och demografiska utmaningar skapar stora möjligheter för svenska företag. Bland annat genom att forskningssatsningar resulterar i kompetenta och kreativa människor med djupt specialiserade kunskaper som höjer kompetensen i samhälle och arbetsliv. Genom att stärka forsknings- och innovationsförmåga skapas förutsättningar för att nya jobb ska växa fram. Det leder i sin tur till ökade skatteintäkter och därmed en bättre ekonomi som möjliggör en god kvalitet i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Vår välfärd bygger på att akademin, näringslivet och den offentliga sektorn i samverkan förmår omvandla ny kunskap och nya idéer till innovationer som är till gagn för hela samhället. En ständigt utvecklande innovationsförmåga och förmåga att tillvarata kompetens och kreativitet är därför avgörande om ska behålla och stärka sin konkurrenskraft. En satsning på utbildning, forskning och innovation är med andra ord en mycket god välfärdspolitik. Utbildning, forskning och innovation ska också stå i bildningens tjänst. ett värn för den fria och skapande tanken. Förstå värdet av de existentiella perspektiven. Ge makt åt de maktlösa. Och ord åt de tystade. Därför måste varje demokratiskt samhälle slå vakt om självständiga forskare som förutsättningslöst analyserar och ifrågasätter samt aktivt medverkar i den offentliga debatten. På så sätt utvecklar vi det öppna och demokratiska samhället. Det är en politik som vidgar tanken och perspektiven. Det ökar förståelsen och samspelet oss människor emellan. Och det ger varje individ möjlighet till personlig utveckling och egen makt att förverkliga sina livsmål. Den offentligt finansierade forskningen varken kan eller ska hemlighållas, och stora delar av den har ett annat syfte än att paketeras och kommersialiseras. En forskning i bildningens och upplysningens tjänst är värdefull i sig själv därför att den är ett urstarkt källflöde till hela samhällets förmåga till självreflexion, prövning och omprövning. Det är av största betydelse vilken inriktning utbildnings-, forsknings- och innovationspolitiken har. Vi, socialdemokrater, står för en politik som vill ge människor och samhälle utvecklingsmöjligheter för framtiden genom att ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. Det är en politik som låter varje individ växa och utvecklas i samspel med andra. En politik som både präglas av och vill uppnå frihet, jämlikhet och solidaritet. En politik för ett inkluderande och öppet samhälle. Det är en politik som vill utveckla ett helhetstänkande och som ser den röda tråden mellan utbildning, forskning och innovation. Samhällsnytta och tillväxt står inte i konflikt med bildningsideal och humanistiska perspektiv. Tvärtom, alla perspektiv behövs för att bygga det goda samhället. Socialdemokratin har alltid trott på utbildningens, forskningens och innovationens möjligheter. Vi, socialdemokrater, är utvecklingsoptimister som tror på förändring, för i den finns fröet till förbättring. Vi tror på politiken och demokratin som medel för att driva på förändringen så att den skapar bättre villkor för människor. Vi har genom en medveten politik drivit fram utveckling vid universitet och högskolor i . Det har inneburit både bredd och djup med en utvecklingskraft över hela landet. Vi har genom medveten forsknings- och innovationspolitik utvecklat forskningen vid akademin, i nära samarbete med näringsliv, offentlig sektor, branschorganisationer och fackliga organisationer. För oss har det alltid varit en självklarhet att forskningen angår hela samhället, inte bara de som är närmast verksamma i den. Detta perspektiv har stärkt förutsättningarna för forskarna och legitimiteten i deras arbete och resultat. Vi tror därför att framtiden behöver mer av utbildning, forskning och innovation. Kunskapsutvecklingen måste innehålla fler, inte färre, perspektiv för att rätt kunna tackla både grundforskningens och den tillämpade forskningens utmaningar. Samarbete över vetenskaps-, nations- och sektorsgränser kommer att vara avgörande. Politiken måste kunna ge forskningen förutsättningar att säkerställa högsta kvalitet och långsiktighet. Det är viktigt att som nation satsar på kvalitet och framstående forskningsmiljöer oavsett var i landet dessa finns. Nyfikenhet, sökande, utveckling och förändring är några av forskningens viktiga drivkrafter. Den nyfikenhetsdrivna grundforskningen och den nyttofokuserade tillämpade forskningen, med dess forskares enträgna arbete, flyttar fram de vetenskapliga positionerna och ger kunskap för förändring. För utan förändring löser vi aldrig klimatkrisen. Utan förändring kan arbetslösa inte få nya arbeten. Utan förändring kommer inte samhället att bli mer rättvist. Det gäller att ta vara på det nya och använda det konstruktivt i samhällsbygget. För som nation handlar det om ett vägval. Kunskap och bildning är grunden för en gynnsam samhällsutveckling och vårt främsta internationella konkurrensmedel. ska konkurrera med kunskap och kompetens inte med låga löner. Vi lever i ett kunskapssamhälle, och vi hävdar oss i den globala konkurrensen just genom att skapa, utveckla och använda ny teknik, nya metoder och nya lösningar. Det kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. Investeringar i utbildning, forskning och innovation återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället samt bidrar till tillväxt inom näringslivet. Vi inser också värdet av internationella samarbeten och global utveckling. Samarbete är en förutsättning för att ett litet land som ska klara att hävda sig i den internationella konkurrensen. export motsvarar hälften av vår BNP. Vårt välstånd är beroende av att vi handlar med omvärlden. Svensk konkurrenskraft kan dock inte tas för given i en värld där globaliseringen ökar. Vi har därför inte råd att säga nej till någon samhällssektor eller något vetenskapligt perspektiv eller någon del av landet som vill och kan bidra till utvecklingen av svensk forskning och innovation. Vi ser det som avgörande att akademins forskning samt arbetslivets forskning och utveckling fortsatt har sina självklara uppgifter men att det är i mötet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor som utvecklingen har möjlighet att ta ytterligare steg. Utbildning, forskning och innovation ska stå i människornas tjänst för ett solidariskt, jämlikt och rättvist samhälle. Ett samhälle som håller samman och är öppet mot omvärlden Sammanfattande kritik av propositionen Vår kritik mot regeringens förslag kan sammanfattas i följande punkter: Regeringens förslag är inte tillräckliga för att på ett påtagligt sätt bidra till mer nyskapande och högre kvalitet i svensk forskning. Regeringens förslag innebär bristande långsiktighet i forsknings- och innovationspolitiken. En blocköverskridande överenskommelse om grundlinjer i forsknings- och innovationspolitiken bör komma till stånd för att ge de långsiktigt stabila förutsättningar som området behöver. Regeringen skriver mycket om samverkan men tydliga strukturer och incitament för samverkan saknas. Vi föreslår att samverkan ska vara en indikator, jämte bibliometri och externa medel, när resurser fördelas till högskolor och universitet. Ett innovationsråd på högsta politiska nivå bör bildas. De strategiska forskningsområdena har inte lett till samverkan med näringslivet, och regeringen har inte beaktat detta tillräckligt i propositionen. Strategiska samverkansprogram bör initieras. Företagsnära forskning med en nationell samordning där branschorganisationer, enskilda företag och fackliga organisationer medverkar i problemformulering, beredning och prioriteringar har varit mycket framgångsrik. Vi är skeptiska till regeringens förslag om ett storskaligt nationellt system med peer-review som verktyg för att fördela omfattande forskningsmedel. För att bedöma hela lärosätens verksamhet har peer-review dålig precision och är kostnadskrävande. Därtill finns risk för att det är konserverande och kommer att motverka ökad jämställdhet i akademin. Regeringens förslag garanterar inte en hög kvalitet på forskning och forskningsanknuten högre utbildning på alla lärosäten. Vi föreslår en högre garanterad basresurs för forskning och forskarutbildning till samtliga universitet och högskolor. Regeringen försummar frågan om unga forskares villkor. Vi föreslår anställning för doktorander . Om forskarutbildning och akademisk karriär efter disputation inte är ett möjligt och attraktivt alternativ för våra mest lovande studenter kommer förutsättningarna för svensk forskning att försvagas. Regeringens förslag saknar insatser för att öka jämställdheten i akademin. Såväl mäns som kvinnors kompetens behöver tas till vara för att höja kvaliteten i forskningen. Vi föreslår kraftigt ökade incitament och stärkta uppdrag för att öka jämställdheten i akademin. Regeringen gör en satsning på livsvetenskap men förslagen handlar i huvudsak om grundforskning, det saknas verkningsfulla förslag för klinisk forskning, samverkan och innovation. Regeringen försummar området utbildningsvetenskap och den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens utveckling. Vi föreslår utökade medel till dessa två områden samt ett . Resurserna för forskning och forskarutbildning har ökat väsentligt. Det är en bra utveckling och vi vill se fortsatt stora satsningar på forskningen. Men har trots stora insatser inte förbättrat sin internationella position som forskningsnation. Statistiken visar att svensk forskning knappast blivit bättre , vare sig räknat i allmän citeringsgrad eller i topprestationer. Andra länder som , och får betydligt högre utväxling på insatta medel. Detta borde bli fokus för en svensk diskussion om forskningspolitik: Hur ska vi få ut mer samhällelig nytta för de investerade medlen? Vi menar att det går. För att komma fram till en mer verkningsfull forskningsfinansiering behöver vi noggrant analysera utvecklingen och utreda finansieringens organisation i syfte att få en högre utväxling. Den strategi som tillämpat under det senaste dryga decenniet har uppenbarligen inte varit bra nog, och att fortsätta i samma hjulspår riskerar att inte nämnvärt förbättra situationen även om de ekonomiska tillskott som föreslås är bra. Det behövs en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitiken. En sådan utredning måste ställa obekväma frågor om olika modeller för forskningsfinansiering både med avseende på resurstilldelning och på maktfördelning. Det går inte att bortse ifrån att forskningsfinansiering uteslutande styrd av forskarna själva kan vara en alltför begränsad arbetsmetod, det behövs troligen flera modeller. och uppdelningen i ämnesråd behöver ses över och alternativ såsom bredare forskningsprogram prövas. En kritisk utredning kan inte heller undgå frågan om det stora ansökningsarbete som svenska forskare lägger ned på sådant som har mycket små utsikter att finansieras. Konkurrens om medel är nödvändig, men transaktionskostnaderna på systemnivå är betydande. Det finns också andra negativa effekter av en stor andel konkurrensutsatta medel: Många forskare arbetar under osäkra anställningsförhållanden, vilket kan leda till att forskarna undviker risktagande och nyansatser i sin forskning. behöver mer av innovativ risktagande forskning. Då krävs det också en organisation för forskningsfinansiering och en syn på meritering och kvalitet som stödjer det. De förslag som regeringen presenterar är långt från tillräckliga för att bidra till mer nyskapande och högre kvalitet i svensk forskning. Sist, men inte minst, behöver den bristande samverkan mellan akademi, näringsliv och samhälle i dess bredaste bemärkelse utredas och strukturförändringar för att öka samverkan och rörligheten mellan sektorerna diskuteras. Det krävs inte bara mer medel, det krävs också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning. Forsknings- och innovationspropositionen är en mycket viktig proposition. I den presenteras de framtida investeringarna på forskning och innovation. Investeringar som, om de är rätt avvägda, kan bygga starkt för framtiden. Forskning är en långsiktig verksamhet. Det tar att bygga upp framstående forskningsmiljöer, och forskningsprojekt har i stort sett alltid en längre tidshorisont än . Trots det styrs forskningspolitiken om varje mandatperiod genom de fyraåriga forskningspropositionerna. Vi menar att det krävs mer av långsiktighet och därmed samverkan över de partipolitiska gränserna om forskningen ska ges de långsiktiga och stabila förutsättningar som den behöver för att kunna leverera goda resultat. Forskning och innovation skulle gynnas av att politiken i vissa grundlinjer stakades ut för ett längre tidsperspektiv. En långsiktig och sammanhållen forskningspolitik är inte minst en förutsättning för att lärosätena ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya osäkra projekt som kan leda till vetenskapliga kunskapssprång. Det förutsätter naturligtvis att vi når en reell politisk samsyn kring vissa kärnvärden i svensk forsknings- och innovationspolitik. Det borde vara möjligt. Samverkan för ett konkurrenskraftigt framskjutna plats i världsekonomin vilar på våra gemensamma investeringar i kunskap, forskning och utveckling. Vår konkurrenskraft kan inte tas för given, utan måste ständigt tryggas. Därför behövs en ny politik för hållbar ekonomisk tillväxt och för att utveckla svensk konkurrenskraft. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet och forskningen kan vi utveckla den kunskapsbaserade delen av ekonomin där har konkurrensfördelar. Vi är övertygade om att inte ska möta den allt hårdare internationella konkurrensen med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. För att stå starka måste vi ha strategier för att ska konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor. Om fortsatt ska vara konkurrenskraftigt måste forskning, utbildning och innovation bilda ett väl fungerande sammanhang. Detta förutsätter samverkan mellan forskning, högre utbildning och innovation som är nödvändig för att klara framtida konkurrenskraft. För oss är det självklart att forskning angår hela samhället. Därför vill vi även se en bred samverkan mellan akademi och hela det omgivande samhället. Akademin måste vara öppen mot samhället och verka för en god dialog om forskningen och dess landvinningar. Då kan forskare bidra med kunskap och analys av samhället som de kan ta till sig kunskap från samhället. I många fall kommer det ge forskningen ökad relevans och ökade insikter om samhällets behov och utmaningar. Dessutom främjas akademin som en kraftfull arena för samhälls- och demokratiutveckling och forskares deltagande i den offentliga debatten. Utan ett kraftfullt helhetsgrepp på samverkansuppgiften kommer vi inte att utnyttja fulla potential som kunskaps- och forskningsnation. I den globala ekonomin är det inte enbart företag som konkurrerar med varandra. I allt större utsträckning konkurrerar också länder och regioner om bl.a. investeringar och arbetstillfällen och kvalificerad personal. Ett litet exportberoende land som är helt beroende av att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Det krävs ett förtroendefullt och strategiskt samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Dagens situation lämnar tyvärr mycket övrigt att önska. har ett antal starka kluster av kunskap och företag. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom företagen som i samarbete med högskolor och universitet. Framgångsrika kluster länkas i många fall också samman av ett betydande flöde av arbetskraft mellan deras olika delar. Vi vill därför bygga en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer. behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser och export- och investeringsfrämjande. Den snabba omvandlingen av ekonomin gör det emellertid allt vanskligare att bygga upp en modell för strategisk samverkan utifrån den formella/statistiska indelningen av näringslivet i olika branscher. Företag i olika branscher och av starkt varierande storlek blir alltmer integrerade med varandra i komplexa produktions- och innovationssystem som oftast inte låter sig beskrivas med hjälp av den traditionella branschindelningen. Därför vill vi i samverkan med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala.