mot · H002Fi302 · 2012-10-05 00:00:00 — (offentliga finanser, mnkr) Bättre försäkring vid sjukdom Sänkt avgift för medlemskap i arbetslöshetsförsäkring Regeringens största insats i budgetpropositionen är den föreslagna sänkningen av bolagsskatten. Det är ett strukturellt riktigt förslag, som skulle kunna genomföras i en takt som ekonomin tillåter och vägas av mot andra angelägna reformer. ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. Men vi bedömer inte att ekonomin tillåter en fullt så stor skattesänkning som regeringen föreslår i innevarande läge. Det finansiella sparandet befinner sig på en alltför låg bana för att vara förenligt med överskottsmålet. Därför föreslår vi ofinansierade insatser på en lägre nivå än regeringen. För att yttra sig om den socialdemokratiska politiken är mer eller mindre efterfrågestimulerande än regeringens måste man studera inriktningen i förslagen. Efterfrågan stimuleras mest direkt genom offentlig konsumtion. Därnäst gäller att stärka hushållens disponibelinkomster särskilt hushåll som inte har stora marginaler att spara tillskott. Att sänka bolagsskatten är ett ineffektivt sätt att stimulera efterfrågan trots att förslaget har andra meriter. Vägen är lång från de stora vinstrika bolagen till enskilda hushålls fickor, och vidare ut i svensk ekonomi. Således är det inte rimligt att vänta sig att denna del av regeringens politik har några större effekter på efterfrågan. Regeringen gör inte heller i budgetpropositionen bedömningen att det finns behov av temporära efterfrågestimulanser. I denna motion föreslås mer effektiva efterfrågestimulanser. Höjningen av barnbidraget och underhållsstödet, den större sänkningen av skatten för pensionärer, de rejäla förbättringarna av våra allmänna försäkringar och den kraftigt sänkta avgiften i a-kassan stärker hushållens efterfrågan med mer än . Därtill kommer de omfattande insatserna för att knäcka ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten, vilka stärker arbetslösas inkomster. Allt detta bidrar till att höja efterfrågan i ekonomin betydligt mer än vad som är fallet i regeringens budgetproposition. Vår helhetsbedömning är att förslagen i denna motion ger en större impuls till efterfrågan än de förslag som lagts fram i budgetpropositionen. Vi vill investera starkt för framtiden. Då måste vi börja med att barnen får bra förutsättningar. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. Ska svenska företag klara av att ständigt utvecklas måste deras anställda också kunna göra det. Därför föreslår vi investeringar i skolan och i människors möjligheter till utbildning. En kunskapsekonomi kräver en skola där alla barn kommer till sin rätt. Resultaten i har försämrats och i de internationella kunskapsmätningarna tappar den svenska skolan. Vi kan inte möta framtiden med fallande kunskapsnivå. Ambitionerna måste vara högre, både när det gäller spets och bredd. Det handlar om såväl ungdomars möjlighet till ett bra liv som möjlighet till framtida tillväxt och välfärd. Grunden för att alla elever ska klara målen och utveckla sin fulla potential är att höja kvaliteten i skolan. Det är ett långsiktigt arbete som kräver politiska och ekonomiska prioriteringar. Vi är övertygade om att nyckeln till högre skolresultat består i högre kvalitet i undervisningen. Det handlar om investeringar i mindre klasser, i lärarna och i skolledarna. Bättre skolresultat kräver också insatser för en likvärdig skola. För att vända utvecklingen krävs att vi tänker nytt och utvecklar det som visat sig fungera och använder oss av de metoder som får stöd av forskning och erfarenhet. Trenden med sjunkande resultat i den svenska skolan måste brytas. Skickliga lärare och rektorer är grunden för en bra skola. Därför vill vi satsa på lärarna och rektorerna. Vi vill också minska klasstorleken i de lägre årskurserna rejält. Både internationell och svensk forskning pekar på att detta är ett effektivt sätt att höja resultaten. Vi vill att fler barn ska gå i förskoleklass och förlänga skolplikten genom att införa sommarskola. Ett särskilt ska bildas. De skolor som har tuffast förutsättningar ska få ökade resurser. Vi vill genomföra en stimulans för mer läxhjälp i för alla. Högre utbildning lönar sig, för såväl den enskilde som samhället. Den enskilde får högre lön, lägre risk för arbetslöshet och bättre hälsa bland många andra saker. Samhället investerar i utbildning och får tillbaka mångdubbelt i tillväxt och utvecklingskraft. Vi accepterar inte regeringens neddragningar av antalet högskoleplatser, utan föreslår fler utbildningsmöjligheter i yrkeshögskola och högskola kombinerade med en kvalitetssatsning och utökade praktikmöjligheter i högskolan. Regeringens målsättning för andelen unga med högre utbildning är att det ska förbli som eller minska fram . Det är uppenbart att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. Andra länder går i precis motsatt riktning och många har en större andel unga högskoleutbildade än . Att såsom regeringen kraftigt dra ned antalet högskoleplatser riskerar framtida konkurrenskraft. Vi väljer istället att investera i fler studieplatser inom såväl högskola som yrkeshögskola. Så bygger vi starkare . Mindre klasser i lägre åldrar Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Det ger mer tid för lärarna med varje enskild elev och möjliggör att varje elev ges stöd i sin utveckling. Elever som har svårigheter i skolan ska tidigt och kraftfullt ges stöd. Det krävs för att höja resultaten i skolan. Det är emellertid inte effektivt att minska klasstorleken i redan små klasser. (Tennesse Student/Teacher Achievement Ratio) är ett fältexperiment som genomfördes i , och som av har karaktäriserats som the most famous educational experiment conducted to date. I experimentet jämförde man små klasser (mellan 13 och 17 elever), normalstora klasser (mellan 22 och 25 elever), och normalstora klasser med en assisterande lärare. Eleverna fördelades slumpmässigt över de olika klasstyperna, och fördelades lärarna slumpmässigt över de olika klasserna. Experimentet hade longitudinell uppläggning och började när eleverna gick i första klass eller i förskolans sista år och pågick till slutet av åk 3. Flera uppföljningsundersökningar har också genomförts . Resultaten från visar att elever i små klasser hade bättre inlärningsresultat än i normalstora klasser. På grundval av denna och andra internationella och svenska studier konstaterar att klasstorlek har betydelse för elevernas resultat. Undersökningarna visar att effekterna ofta varierar beroende på elevernas ålder och bakgrund. Effekter av klasstorlek kan i första hand observeras för årskurserna 16. En ny studie från IFAU visar att klasstorlek har så stora effekter på elevens lärande att det påverkar elevernas lön senare i livet och att löneeffekterna är tillräckligt stora för att intäkterna ska överstiga de direkta kostnaderna av klasstorleksminskningen. Därför investerar vi i mindre klasser. Mindre klasser förbättrar lärarnas arbetsmiljö. I klasserna F3 berör detta främst kvinnor som är lärare. Vi investerar 2013 för att minska klasstorlekarna och förskoleklass så att lärarna får tid att ge varje elev stöd i sin utveckling. Med denna insats kan vi minska klasstorleken med mellan fyra och fem elever per klass i dessa åldrar. Högre resultat i skolan Det är mycket betydelsefullt för en elevs resultat att möta en skicklig lärare. För att höja resultaten i skolan är det därför viktigt att investera i lärarna. Vi ser att läraryrket behöver stärkas och utvecklas och att lärare måste ges bättre möjligheter till kompetensutveckling och karriär. Kompetensutveckling, övning, återkoppling och stöd är centralt för att lärare ska utvecklas som lärare och inte stanna av i sin utveckling. Kontinuerlig kompetensutveckling måste vara ett självklart inslag i lärarrollen, och stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen. Dagens system för kompetensutveckling för lärare där staten bestämmer sig för att vidareutbilda lärarna inom än det ena, än det andra skapar inte den långsiktighet eller lokala anpassning som krävs för att nå bästa resultat. Lärarna behöver genom kompetensutvecklingsinsatser, främst i universitet och högskolors regi, få tillgång till den senaste forskningen som är relevant för att ständigt förbättra undervisningen och elevernas kunskaper och förmågor. Lärare behöver bli varse sina egna styrkor och svagheter och ständigt utveckla sina kunskaper och undervisningsmetoder. Arbetssättet inom skolan måste därför vara öppet så att varje skola blir en lärande organisation. Lärare behöver genom kompetensutvecklande arbetssätt, såsom learning studies, ständigt utveckla undervisningen, lära av varandra och skickliga lärare coacha andra. Effektiva undervisningsmetoder kan på så sätt utvecklas och spridas. Vi vill investera 2013 i kompetensutveckling av lärare och förskolans personal. Bättre karriärvägar för lärare Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att många duktiga och ambitiösa studenter väljer att utbilda sig till lärare. Då måste det också löna sig att vara en skicklig lärare. Därför vill vi se fler karriärvägar för lärare i skolan. Skolhuvudmännen bör tillvarata den kompetens som lärarna besitter och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan. Det kan exempelvis handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter samt mentorskap för nyutbildade lärare. Vi vill investera 2013 för att attrahera de bästa lärarna till skolor med de största utmaningarna och ge mer betalt till de lärare som i dessa skolor tar på sig ett större ansvar för skolans och elevernas utveckling. Stärk det pedagogiska ledarskapet Ett bra ledarskap är viktigt för att utveckla och förbättra skolans resultat. Skolor som saknar bra ledare saknar också ofta ett klimat med höga förväntningar och strävan efter att utvecklas. Rektorer är således nyckelpersoner för att vända den negativa utvecklingen i svensk skola. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor av olika slag. som de ska vara pedagogiska ledare och personalansvariga ska de ansvara för skolans ekonomi och resultat. Rektorerna måste ges tillräckliga förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag, och först och främst det centrala uppdraget som pedagogiska ledare. Vi vill stödja rektorer så att de kan utvecklas i sin roll som pedagogiska ledare. Vi vill utveckla rektorsrollen och för att sätta det pedagogiska uppdraget främst investerar vi 2013 i detta. För att lyckas med att förbättra resultaten i svensk skola måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. En viktig del i arbetet för att så ska ske är att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning av lärare och rektorer i alla skolor. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det behövs därför en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas, vilket kräver forskarkompetens. Vi föreslår därför ett nytt . Spridningen av kända forskningsresultat behöver också kraftigt förbättras. Spridningen behöver bli systematisk och kommuniceras på ett lättillgängligt sätt så att den blir känd och kan komma till användning i alla skolor. För att forskningsresultat ska omsättas i praktiken krävs ett verksamhetsnära perspektiv och ett nära samarbete med professionen. Vi vill därför ge det föreslagna uppdraget att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, /Skolinspek-tion samt kommuner och fristående skolor. För uppbyggnad av institutet investerar vi . Stärk skolor med tuffa förutsättningar Socialdemokraterna vill satsa resurser för att lyfta skolresultaten i de skolor som har allra tuffast förutsättningar och där resultaten är låga. Alla elever har rätt att få en undervisning som gör att de når målen i skolan och ges förutsättningar att utveckla sin fulla potential. Skolorna ska ha stor frihet att använda resurserna på det sätt som kommunen och skolan ser bäst behövs. Men det tydliga syftet är att förändra skolan för att den ska prestera bättre. Rektor och skolans personal måste utveckla ett systematiskt kvalitetsarbete med analys och utvärdering av resultat utifrån kunskapsmålen. Skolorna måste också utvecklas som lärande organisationer som tar till sig den senaste forskningen. Det grundläggande målet är att höja resultaten i skolan genom att utveckla undervisningskvaliteten och tryggheten i skolorna. Vi förslår att ges i uppdrag att fördela resurser till de 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. Vi ser att ett viktigt inslag i insatsen kommer att vara coachning av enskilda lärare, ämneslärare tillsammans och arbetslag för att utveckla undervisning och arbetssätt. Coachningen ska utföras av särskilt kvalificerade lärare. En annan viktig del är att ge alla elever på skolan möjlighet till läxläsning/läxhjälp i skolans regi. Socialdemokraterna föreslår investeringar om för att höja resultaten i de 50 skolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några barn, utan alla barn ska erbjudas läxhjälp. Om elever kan få hjälp med läxorna ska inte avgöras av om de har föräldrar som har förmågan att hjälpa dem eller tidsmässigt får ihop det. Det ska vara upp till skolan att organisera läxhjälpen på det sätt som skolan ser fungerar bäst. För de yngre barnen ser vi att läxhjälpen företrädesvis kommer att bedrivas inom ramen för fritidshemmen då drygt åtta av tio elever på lågstadiet går på fritids . Vi ser också gärna att skolor samarbetar med ideella föreningar för att erbjuda alla elever läxhjälp. ges i uppdrag att fördela stimulansbidrag för att alla elever i ska erbjudas läxhjälp. Vi investerar 2013 för läxhjälp i . Fler än 13 000 elever lämnar utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Detta är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi har en skyldighet att se till att varje elev får reella möjligheter till fullständiga betyg. På samma sätt har eleverna själva en skyldighet att ta vara på de möjligheter som ges. Sommarlovet är långt. Vi vill använda dessa veckor klokt. Idealet är att inga elever ska behöva gå i skolan . Men för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska en del av sommarlovet ägnas åt att lära sig det man inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla elever i årskurserna 69. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid . Skolplikten omfattar alltså, med vårt förslag, delar av sommarlovet. Vi vill investera 2013 i att förlänga skolplikten för barn som inte når målen. Fler barn i förskoleklass Alla barn har rätt till en riktigt bra start i livet. En allmän förskola av hög pedagogisk kvalitet är en hörnsten i en politik för framtiden. För att ge alla barn en bra start på sin skolgång vill vi att fler barn ska gå förskoleklassen för 6-åringar. Om barn inte stimuleras i deras liv då de kan lära som mest riskerar de att hamna efter under sin skolgång. Att gå i förskoleklass ger barn möjligheter att nå sin fulla potential i skolan. Vi avsätter 2013 för att fler barn ska gå i förskoleklass. Svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning Arbetslösa unga utan fullgjord gymnasieutbildning har en mycket svag situation på arbetsmarknaden. Ett utbildningskontrakt införs för unga arbetslösa under som inte fullgjort gymnasiestudier. Kontraktet innebär att den unge arbetslöse anvisas en individuellt utformad utbildningsplan med insatser som ska leda fram till gymnasieexamen. Vissa kommer att studera inom exempelvis vuxenutbildning eller folkhögskola på heltid, andra varvar deltidsstudier med antingen praktik eller arbete. Fullgjord gymnasieutbildning ökar även möjligheten för dem som är att komma tillbaka snabbt på arbetsmarknaden vid arbetslöshet. Även för dessa grupper bör det finnas bra vägar som leder fram till gymnasieexamen. Vi vill öka antalet platser inom kommunala vuxenutbildningen, satsningar på yrkesvux är av särskild stor vikt. Folkhögskolan har också en central roll i vår strategi att höja kompetens och ge fler goda förutsättningar till arbete och egen försörjning. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov både i praktiska och teoretiska ämnen. Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och att genomföra utbildningskontraktet för unga investerar vi i vuxenutbildning. Vi investerar 2013 i sammantaget 17 000 nya platser i yrkesvux och komvux. Ungdomsarbetslöshet, och inte minst långtidsungdomsarbetslöshet, är ett mycket stort problem bland unga utan en fullständig gymnasieexamen. Folkhögskolan som utbildningsform har omvittnat goda resultat vad gäller att få människor att återfinna lusten att lära och därefter kunna gå vidare till jobb eller studier. Inom utbildningskontraktet för unga investerar vi i folkhögskolan. Vi investerar 2013 i 1 000 nya folkhögskoleplatser. Investera i eftergymnasial utbildning Regeringen väljer att kraftigt dra ned antalet högskoleplatser. Det riskerar framtida konkurrenskraft. Vi väljer istället att investera i fler studieplatser inom såväl högskola som yrkeshögskola. Kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilda att få ett kvalificerat arbete. Ansökningar om att få starta yrkeshögskoleutbildning är långt fler än de som beviljas. beviljades av ansökningarna om att bedriva yrkeshögskoleutbildning med statligt stöd och det var i genomsnitt 3,7 sökande per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera inom ramen för . Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och att sätta en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten investerar vi i . Vi investerar 2013 i sammantaget 4 500 nya platser i . Söktrycket till högskolor och universitet är rekordhögt. Det följer av att efterfrågan på högskoleutbildade ökar på arbetsmarknaden. är arbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten, hög och antalet unga är många. Även växer antalet 2025-åringar. Regeringen väljer trots det att dra ned antalet högskoleplatser med cirka 10 000 innevarande år och ytterligare cirka 10 2013. Unga människor ska ställas utanför högskolan bara för att de är födda som många andra. En så kraftig neddragning av antalet högskoleplatser bör inte ske. Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och att sätta en effektiv tidsgräns för ungdomsarbetslösheten investerar vi i 4 500 nya högskoleplatser. Därutöver investerar vi i 2 500 nya högskoleplatser. Vi investerar 2013 i sammanlagt 7 000 nya högskoleplatser. Högre kvalitet i högskolan Kvaliteten på högskole- och universitetsutbildningar behöver höjas, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som . Många studenter har inte heller inom ramen för sin utbildning möjlighet till en bra arbetslivsanknytning och praktik som vi vet höjer kvaliteten på utbildningen och underlättar steget ut i arbetslivet. Vi vill förbättra kvaliteten och möjligheten till praktik i högskolan och investerar därför 2013. Skapa jobb i växande och kunskapsintensiva företag är ett av världens mest öppna, innovativa och konkurrenskraftiga länder. Globalisering i kombination med växande behov av omställning för hållbar utveckling skapar stora möjligheter för och svenska företag. Vi socialdemokrater vill stärka innovationsklimat och därmed skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Om jobben ska bli fler måste företagsklimatet i förbättras. behöver fler entreprenörer och fler företag som växer och anställer. För att fler företag ska våga anställa föreslår vi att företagens kostnad vid anställdas sjukdom ska sänkas. Den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen ska slopas och arbetsgivarnas ansvar för att betala sjuklön kommer därmed att halveras. Många av framtidens jobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. Vi vill införa ett nytt stöd för att stimulera klimatinnovationer genom bland annat satsningar på pilotprojekt. På så sätt ges svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket kan stimulera framtida svensk export. En ansvarsfull klimatpolitik förutsätter ett gott samspel mellan offentlig sektor och näringsliv. Värdet av den svenska exporten motsvarar halva vår BNP. Men våra viktigaste exportländer finns, med undantag av , i vårt närområde. För att minska vår sårbarhet och fortsätta att vara relevanta internationellt behöver fler innovationsföretag växa och vår aktivitet öka på tillväxtmarknader i , delar av och . Vi vill öka statens ambitioner inom exportfrämjande och stärka exporten genom att förbättra förutsättningarna för företagen att etablera affärskontakter och att ta sig in på nya marknader. tillhör den globala toppen när det gäller företagens investeringar i forskning. Men merparten av investeringarna sker i storföretagen. Vi vill främja inslaget av FoU-investeringar i små och medelstora företag. Vi föreslår därför att företag under ett uppbyggnadsskede får göra avdrag för FoU-utgifter. Samverkansmodeller mellan det privata och offentliga har historiskt varit mycket viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Vi vill i dialog med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Ett intressant område för strategisk samverkan är miljö- och energiområdet. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår vi även att det inrättas ett nationellt innovationsråd. är ett framstående forskningsland. Det är centralt att utväxlingen i form av kommersiella varor och tjänster av de resurser som läggs ner på forskning ökar. Den stora utmaningen ligger i att fullborda innovationer, att gå ifrån att ha identifierat behovet till att utveckla en innovativ lösning och få fram produkter som är intressanta för konsumenter. Vi vill göra särskilda insatser för att öka tillgången på riskkapital, stimulera innovativa upphandlingar och stärka mindre företags patentskydd. Socialdemokraterna menar att forskningen skulle gynnas av att politiken stakades ut för ett längre tidsperspektiv. En långsiktig och sammanhållen forsknings- och innovationspolitik är en förutsättning för att lärosätena ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya osäkra projekt som kan leda till vetenskapliga kunskapssprång. För skull vill vi se en tioårig blocköverskridande överenskommelse. behöver en långsiktig forsknings- och innovationspolitik som ligger fast vid regeringsskiften. Från att ha varit en betydelsefull, men ändå liten, del av ekonomin är tjänstesektorn nu den största sektorn. De flesta av framtidens jobb kommer växer fram i tjänstesektorn. Det krävs investeringar i forskning som ökar förädlingsvärdet inom de växande tjänstebranscherna och för att hela tjänstesektorns potential ska tas tillvara. Vi återkommer till de viktiga forskningsfrågorna i vår kommande forsknings- och innovationsmotion. Förutsättningarna för företagen att växa behöver förbättras. För att underlätta för småföretag att våga ta steget och anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna.