ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Sk303 · 2012-09-25 00:00:00 — Skattemässiga fördelar för AB-svb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda skattemässiga fördelar för bolagsformen AB (svb), eftersom dessa bolag som regel tar sig an uppgifter som marknaden saknar intresse för, men som har betydande samhällsnytta. Bolagsformen aktiebolag-svb är lite utnyttjad trots att den funnits (AB-svb = aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning). Bolagsformen innebär en rad ägarbegränsningar i form av begränsad vinstutdelning och begränsade möjligheter att sälja bolaget. Möjligheten till vinstutdelning är begränsad till statslåneränta på det kapital aktieägarna tillskjutit. Då bolaget upplöses förs det kvarvarande värdet, utöver vad som tillskjutits av aktieägarna och som får utdelas, över till Allmänna arvsfonden. Trots de ekonomiska begränsningarna har bolagsformen visat sig användbar som alternativ till ekonomiska föreningar för bygdeutveckling, kultur och civilsamhällets behov av infrastruktur och gemensamma lösningar. Företagsformen är intressant för dem som vill minska sitt personliga risktagande, då de i mindre skala vill gå samman och göra något oegennyttigt för sin bygd och sin boendemiljö. Dessa fördelar ska inte underskattas. Bolagen ska givetvis drivas på ett ekonomiskt hållbart sätt, och vinst ger bolagen ökade möjligheter att utveckla sin verksamhet. Skillnaden mot andra aktiebolag är, med nuvarande statslåneränta, att av vinsten före skatt återinvesteras i bolaget. Ägarna och finansiärerna är införstådda med att de endast får en marginell ekonomisk avkastning då huvudsyftet är något annat. Indirekt kan en positiv utveckling av bygden leda till högre fastighetspriser, men framförallt ligger värdet i att bostadsorten är attraktiv och levande så att unga och äldre kan bo kvar och få sin dagliga service tillgodosedd. Trots landsbygdsbidrag och flera insatser från regeringen för att hela landet ska leva är det folkliga engagemanget i byar, socknar och bostadskvarter mest avgörande för utvecklingen och bör uppmuntras. Vi ser gärna att fler, även boende i tätorter, förorter m.m. engagerar sig för sin omgivnings trivsel och utveckling. För att uppmuntra fler att satsa tid och pengar i oegennyttiga gemensamhetsprojekt vill vi att regeringen utreder förutsättningarna för skattelättnader för AB-svb. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att utreda skattemässiga fördelar för bolagsformen AB-svb, eftersom dessa bolag som regel tar sig an uppgifter som marknaden saknar intresse för, men som har betydande samhällsnytta.
mot · H002Sk304 · 2012-09-26 00:00:00 — Utred den illegala införseln av alkohol tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda den illegala införseln av alkohol, dess konsekvenser för den svenska alkoholpolitikens trovärdighet, ungdomars alkoholvanor samt den organiserade brottslighetens utbredning. Den illegala handeln med alkohol är ett stort samhällsproblem som kräver åtgärder. Många tecken talar för att omfattningen på den illegala införseln och vidareförsäljningen av alkohol har ökat kraftigt . ökade beslagen av sprit . Därtill kommer de omhändertaganden av obeskattad alkohol som har ökat drastiskt . har beslagtagit alkohol, en ökning jämfört med . I har beslagen ökat med enorma 1 . Enligt upplever man att det nu kommer en strid ström av smugglad alkohol in i landet. Den illegala sprithandeln är så utbredd att man kan kalla den för en regelrätt svart spritmarknad. Den ökade tillgången är ett problem för den allmänna folkhälsan och drabbar i hög grad minderåriga. har den dessutom utvecklats till en lönsam verksamhet för den organiserade brottsligheten. Den illegala spritmarknaden måste därför ses som ett problem ur fler perspektiv, även rättsliga och ekonomiska. Enligt nationella samordnare för granskning av organiserad brottslighet finns det tydliga kopplingar mellan utländska företag verksamma i landet och illegal försäljning av alkohol till ungdomar. En annan gren av den organiserade alkoholsmugglingen använder sig av bulvaner och bussresor till utlandet. beskriver det i sin rapport om organiserad brottslighet som en form av instegsbrottslighet där ofta resurssvaga individer utnyttjas av kriminella nätverk till att föra in alkoholen via spritbussarna, som går i skytteltrafik. Smuggelsprit är inte svåråtkomligt för den som vill köpa. Genom polisen och fältarbetare, men även via enkätundersökningar med skolelever, vet vi att ungas kontakter med smuggelsprit har blivit mycket vanligare . Siffror visar att Systembolagets alkoholförsäljning har minskat kraftigt, medan drickandet av illegal sprit ökat hos minderåriga. Smuggelsprit är betydligt lättare för ungdomar att få tag på än sprit från Systembolaget och dessutom betydligt billigare att köpa. Att blunda för problemet hotar ytterst trovärdigheten i den svenska alkoholpolitiken, och Systembolagets legitimitet undergrävs av den parallella svartmarknaden. Det finns ett klart stöd bland riksdagsledamöterna i synen på alkoholsmugglingen som ett växande samhällsproblem som kräver åtgärder. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av att utreda den faktiska omfattningen av den illegala införseln av alkohol, för att skapa en sammanhängande bild av problemens omfattning och en stabil grund för att gå vidare med åtgärder mot den organiserade spritsmugglingen.
mot · H002Sk305 · 2012-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av det svenska jordbrukets drivmedelsskatter i ett EU-perspektiv. Handeln med mat växer över landgränserna och importerar snart hälften av sina livsmedel, vilket gör oss till det kanske mest importberoende landet i . mål för jordbruket är bl a att det ska ha en god konkurrenskraft. Uppenbarligen är denna alltför svag när t ex både gris- och nötköttsproduktionen minskade som mjölkproduktionen också minskade och är i ett krisläge. En av de tre största kostnadsposterna för en mjölkgård är traktordiesel. Genom tidigare riksdagsbeslut ska dieselskatten för jordbruket höjas med ca och 2015 genom att den återföring som infördes ska tas tillbaka. Ett motiv som framförts är att jordbruket ska betala lika mycket i dieselskatt som transportnäringen (lastbilar och bussar). Detta låter sig säga, men det svenska jordbruket konkurrerar inte med lastbilar i utan med bönder i främst andra EU-länder som har lägre dieselskatt än den i . Därför riskerar den kommande skattehöjningen att ytterligare försvaga konkurrenskraften i det svenska jordbruket, vilket bäddar för fortsatt minskad livsmedelsproduktion som sysselsättningen i både jordbruket och livsmedelsindustrin minskar. En sådan utveckling skulle gå på tvärs med det riksdagsmål som gäller. Mot denna bakgrund bör regeringen göra en översyn av det svenska jordbrukets drivmedelsskatter och deras effekter på det svenska jordbrukets konkurrenskraft i ett EU-perspektiv.
mot · H002Sk306 · 2012-09-25 00:00:00 — Redovisa löneskatten på lönebeskedet! tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslaget att arbetsgivare på löne- och årsbesked ska redovisa löneskattens och arbetsgivaravgiftens storlek. Det är viktigt att skattebetalarna har god information om vilka inkomstskatter man betalar. Löntagarna får ut sin lön samt redovisning av hur mycket skatt som har dragits av. På årsbeskedet delges man den informationen på årsbasis. Däremot redovisar endast enstaka arbetsgivare hur mycket löneskatt och arbetsgivaravgifter som man betalt in till staten med anledning av den utbetalade lönen. Det har ett betydande värde som samhällsmedborgare och som löntagare att man har en korrekt uppfattning om hur mycket skatt och arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren betalar in till staten med anledning av den lön man utbetalt. Det är viktigt att staten får in tillräckligt med skatter, men det är också viktigt att medborgarna vet hur stora dessa är på olika områden. Regeringen bör därför återkomma med förslag till om att arbetsgivare åläggs att på löne- och årsbesked redovisa även de inbetalda arbetsgivaravgifterna. Innan detta skett bör den offentliga sektorn föregå med gott exempel och göra denna redovisning. Likaså bör näringslivets stora och små företag sträva efter att införa denna redovisning.
mot · H002Sk309 · 2012-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler undantag i folkbokföringslagen (1991:481). Normalt sett ska en person vara skriven på den adress där personen i fråga tillbringar sin regelmässiga dygnsvila. Folkbokföringslagen (1991:481) reglerar den saken men medger också en rad undantag för alltifrån statsråd och riksdagsledamöter till personer som befinner sig på vårdinstitutioner. Däremot kan inte undantag göras för den som bor på kommunalt särskilt boende. För livskamrater kan det vara påfrestande nog att inte längre kunna leva tillsammans när vårdbehovet för den ene maken blivit alltför stort och särskilt boende för en av makarna krävs. Att därutöver även i juridisk mening tvingas isär ter sig poänglöst. Effekten av den nuvarande lagstiftningen blir nämligen att människor som levt skrivna på samma adress hela livet tvingas bli särbo . Dessvärre ingick inte nämnda problematik i uppdraget för SOU 2009:75 Folkbokföringen. Men frågan är viktig för dem som berörs, och att se över möjligheterna till ytterligare undantag i folkbokföringslagen är därmed angeläget. Att även ge dessa människor möjlighet till undantag beträffande vilken adress de är skrivna på ställer också krav på förändring av andra lagar och regler. Det är exempelvis viktigt att möjligheterna för maken som bor på det särskilda boendet att erhålla bostadstillägg eller andra understöd inte försvåras i och med att undantag görs i folkbokföringslagen.
mot · H002Sk311 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av den svenska skatterätten när det gäller företag med verksamhet i flera länder. Under de som gått sedan 1991 års skattereform genomfördes har verkligheten förändrats på olika sätt. Inte minst gäller det den ökade globaliseringen och det faktum att både företag och enskilda i allt högre utsträckning bedriver verksamhet eller förvärvsarbete i flera länder: Valutaregleringen är avskaffad och den internationella handeln har tilltagit. bedriver verksamhet i flera länder och är beroende av stabila regler och bestämmelser för att kunna göra riktiga prioriteringar. har det svenska medlemskapet i EU fått konsekvenser för tillämpningen av skattesystemet, som folkrättsliga skatteavtal mellan olika länder fått en allt större betydelse. Den svenska skattelagstiftningen anpassas successivt till den förändrade världsbilden men det går långsamt och oftast i form av punktinsatser t ex när ett avgörande i tvingar att förändra den egna lagstiftningen eller yttre faktorer påverkar utformningen av bilaterala skatteavtal. försöker anpassa tolkningen av lagstiftningen till den ökade internationaliseringen av rätten. finns många exempel på problem som endast kan mötas genom tydliga förändringar av lagstiftningen. Exempel på sådana förändringar är: Möjligheten till gränsöverskridande koncernbidrag. Regeringsrätten har i flera domar förklarat att koncernbidrag i vissa mycket avgränsade fall ska kunna ges också i gränsöverskridande situationer. Behovet av ny lagstiftning är stort. Klassificeringen av utländska företag i svensk skatterätt. finns minst tre olika regelsystem som inte är samordnade. Det är en svår uppgift för domstolarna att ge ledning genom rättspraxis. Fördelningen av inkomster mellan utländska företags filialer i . Intern svensk rätt ger ingen ledning. publicerade en omfattande rapport med långtgående förslag. Osäkerheten om svensk rätt i dessa och andra liknande frågor påverkar internationella företag som är verksamma i på ett ogynnsamt sätt. Istället för att successivt reformera och anpassa den svenska skatterätten genom tolkningsbeslut och rättspraxis bör en systematisk utvärdering av det svenska skattesystemets förhållande till omvärlden göras. Det finns skäl att göra en översyn av den svenska skatterätten när det gäller företag med verksamhet i flera länder. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H002Sk312 · 2012-09-25 00:00:00 — Dubbelt jobbskatteavdrag för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av ett dubbelt jobbskatteavdrag för unga. För pensionärer finns dubbelt jobbskatteavdrag för att arbeta. Jobbskatteavdraget är förstärkt för att personer skall ha en extra stimulans för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Detta är gjort mot bakgrund av att befolkningen åldras och att det blir allt färre som arbetar i förhållande till dem som befinner sig utanför arbetskraften. Det vore önskvärt att undersöka närmare om det även kan vara effektivt att införa en dylik reduktion för unga. Alliansregeringen har sedan den tillträdde 2006 gjort det betydligt billigare för arbetsgivare att anställa unga genom den halverade arbetsgivaravgiften för dem under . Ett dubbelt jobbskatteavdrag skulle motivera och skapa ytterligare incitament för unga att vilja ta ett första jobb. Om inkomsten är lägre beskattad är skillnaden i plånboken tydlig och genom det förstärks viljan att ta ett arbete.
mot · H002Sk314 · 2012-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteregler inom soldatyrket. Sedan det slut har allmän värnplikt avskaffats i allt fler länder, och genomförde även en dylik reform. De farhågor som fanns om att soldatyrket inte längre skulle vara attraktivt har kommit rejält på skam. Alliansens försvarsreformer har lett till att Försvarsmakten numera är en av största ungdomsarbetsgivare. sökte över 22 000 personer till de totalt 1 700 platser som utannonserades. Intresset för den nya Försvarsmakten är oerhört stort och det är något vi ska vara stolta över. Men det ska inte bara vara attraktivt att söka till Försvarsmakten utan det måste också vara attraktivt att stanna inom det militära. Trots att Försvarsmakten haft en fantastisk utveckling är det uppenbart att det fortfarande finns brister att åtgärda. Villkoren för soldater i utlandstjänstgöring bör vara mycket goda, både för den utsände soldaten och även för dennes anhöriga. Att tar ansvar för fred och säkerhet i vår omvärld är något vi ska vara mycket stolta över. innebär det stora uppoffringar för alla de soldater som tjänstgör under svåra förhållanden, långt ifrån nära och kära. När en person i ett hushåll är frånvarande blir vardagen svårare för dem som lämnas hemma. Vissa förband tog initiativ till att hjälpa anhöriga med mindre vardagstjänster såsom snöskottning eller hämtning och lämning på dagis. Detta stoppades dock när krävde förmånsbeskattning. Oron för ens närståendes säkerhet är tillräcklig, och oron över att få ihop vardagspusslet bör inte läggas utöver detta. I våra soldaters vardag finns det mycket vi kan förbättra. ses exempelvis den kost och logi man får i utlandsstyrkan som en förmån. Uppvärmd frystorkad mat och övernattning i pansarterrängbil har för samma status som när ett konsultföretag placerar sina anställda på hotell. Detta gör att soldater förlorar rätten till stora delar av sitt traktamente, vilket för många soldatfamiljer skulle vara ett välbehövligt tillskott i kassan. Vi bör på allvar inse att soldatyrket inte är som vilket annat yrke som helst. Försvar av friheten och upprätthållandet av säkerheten i vår omvärld tillhör statens absoluta kärnuppgifter. När nu intresset för soldatyrket är stort bör vi se till att göra vad vi kan för att våra soldater ska slippa fundera över vardagens bekymmer och istället fullt ut kunna fokusera på att lösa uppgiften de har i uppdrag att genomföra. Livet som soldat, framförallt för dem i utlandstjänst, är alldeles för utmanande för att vi ska ha råd att behålla de byråkratiska krokben som finns i våra soldaters vardag. Det vore därför önskvärt att överväga hur skattereglerna för soldaterna i utlandstjänst kan förbättras.
mot · H002Sk316 · 2012-09-26 00:00:00 — Översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden. Att bo i , liksom i många andra lands- och glesbygder, innebär att många hushåll använder bilen som transportmedel. Till skillnad från storstäderna saknar lands- och glesbygden en fungerande kollektivtrafik som är tillgänglig för alla, oftast på grund av långa avstånd mellan destinationerna. Därför tvingas boende på landsbygden använda bilen som transportmedel. Kostnaden för att inneha bil har ökat dramatiskt, bland annat på grund av höga bensinpriser. Förvisso har Alliansens skattesänkningar kompenserat en del av detta, men i jämförelse med större städer, med alternativa transportmedel, påverkar de höga bilkostnaderna lands- och glesbygden enormt mycket. Med anledning av ovanstående vore det önskvärt med ett system som utjämnar de merkostnader som finns på lands- och glesbygden. Förslagsvis skulle regeringen kunna se över möjligheten att jämföra kostnaderna för bilhushåll på landsbygden med hushåll som saknar bil och på så sätt komma fram till något slags form av kompensation. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Sk326 · 2012-09-28 00:00:00 — En satsning på biogas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera långsiktiga styrmedel för att öka volymerna och lönsamheten för biogasproducenter. Det politiska engagemanget för biogasproduktion har avstannat. Marknaden inom fordonssektorn växer sig allt större och efterfrågan på biogas överskrider ofta tillgången. Det finns ett uppdämt behov av att ge producenterna förutsättningar till lönsamhet och långsiktig tillväxt. Fossilfria fordon med minskade utsläpp förutsätter en ökad biogasproduktion. Det är därför oerhört oroväckande att med sitt förslag till nytt energiskattedirektiv slår undan benen för biogas som fordonsgas. Förslaget från innebär att skatten på till exempel biogas skulle uppgå till av bensin- och dieselskatten. Skattefördelen för biodrivmedel måste vara betydligt större om ska kunna ställa om till en långsiktigt hållbar transportsektor. är världsledande med vår teknik att tanka fordon med avfall i form av biogas. Produktion av biogas är en ytterst klimatsmart energikälla, särskilt när den används som fordonsgas. Genom att använda biogas minskar utsläppen kraftigt av såväl växthusgaser som hälsofarliga partiklar och kväve.
mot · H002Sk327 · 2012-09-27 00:00:00 — Undantag från avfallsskatt vid deponiåtervinning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avfall som återdeponeras efter deponiåtervinning. När avfallsskatten infördes var syftet att minska mängden avfall som deponeras till förmån för materialåtervinning, alternativt energiutvinning. kan det konstateras att skatten som den är utformad har en bromsande effekt på en ny bransch som skulle kunna etableras till följd av teknikutveckling och forskning som påvisat potentialen av det material som ligger lagrat i deponier. skärptes miljöreglerna för deponier, vilket innebar att många deponier har fått stänga. Det finns därför många nedlagda deponier i som inte är miljösäkrade och som innehåller avfall som inte har varit föremål för beskattning. Dessa deponier kan innehålla material som har ett värde ur återvinningssynpunkt då teknikutvecklingen har skapat möjligheter att exempelvis återvinna mer metall och mer plast ur deponerat material. Deponier innehåller stora mängder brännbart material som efter utsortering kan förbrännas och generera energi och fjärrvärme och mark skulle kunna frigöras som kan nyttjas för annan verksamhet eller ny deponering. är det svårt att finna lämpliga markområden för etablering av nya deponier. Avfallsskattelagens regler innebär att avdrag inte medges för tidigare obeskattat avfall (dvs. avfall som deponerats före lagens införande), som förs ut från en deponi. gäller att om avfall förs ut från en deponi för att genomgå en återvinningsprocess så ska det restavfall som återstår efter återvinning beskattas då det förs tillbaka till deponin. Konsekvensen är att återvinning av material ur äldre deponier motverkas av skattereglernas utformning. Avfallsskatten motverkar i nuvarande form sitt eget syfte, nämligen att styra mot minskad deponering, och därmed mindre miljöpåverkan. Vid införandet av avfallsskatten uttalades att syftet med skatten var att göra återanvändning, återvinning och andra behandlingsmetoder lönsamma. Att skapa incitament som bidrar till att redan deponerat material återvinns ligger därför i linje med lagens ursprungliga syfte. Lagstiftningens nuvarande utformning kan förhindra att stora mängder nedgrävt material inte kan nyttjas som återvunnen resurs. En regeljustering innebärande att återförande av restmaterial till deponi efter deponiåtervinning undantas från beskattning skulle medföra flera fördelar som ökad resurshushållning samt främjande av miljömålen, t ex mindre klimatpåverkan då återvinning av främst metaller är mindre energikrävande än att framställa nytt från jungfruliga råvaror. Deponiåtervinning har även en positiv effekt på miljömålet En giftfri miljö och minskad försurning och övergödning då äldre deponier kan miljösäkras i samband med ett deponiåtervinningsprojekt, exempelvis genom en modern bottentätning. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till en översyn av avfallslagen för att kunna komplettera lagen med ytterligare ett undantag där avfall som återdeponeras efter deponiåtervinning bör undantas från avfallsskatt.
mot · H002Sk330 · 2012-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skattereduktion för RIT-tjänster. It ska underlätta vardagen för människor och företag. Alla ska ha möjligheten att vara en del av informationssamhället. En säker och tillgänglig infrastruktur är grundläggande för digital delaktighet, samhällsekonomiskt lönsamt och bidrar till att förenkla både företagandet och människors användning av digitala tjänster. Men det finns många människor som av olika anledningar inte kan eller vill digitaliseras. Dels måste offentliga e-tjänster anpassas så att alla kan använda dem, dels måste vi diskutera hur vi kan uppmuntra människor till att ta del av ny teknik. I dagens digitala samhälle är vi beroende av tjänster och information via nätet i arbetet, skolan och hemmet. Det skulle vara olyckligt att tvinga människor till att använda dator och internet. Däremot kan vi uppmuntra dem till det. Exempelvis har jobbskatteavdraget inneburit mer i plånboken för en vanlig arbetare det motsvarar kostnaden för en normal bärbar dator och gör det ekonomiskt enklare att skaffa bredband. Men alla är inte datorexperter. En del upplever osäkerhet kring att installera nya program på datorn, hitta nya kanaler på tv eller kring hur man surfar i mobilen. Det hindrar tillväxten och människors vardag som blivit allt mer digital. En skattesubvention för RIT-tjänster skulle underlätta den digitala vardagen för människor som känner sig tekniskt osäkra. Det kan handla om att koppla in en ny digitalbox, få hjälp med att sköta bankärenden via internet eller hålla kontakten med släkt och vänner genom e-mail och sociala medier. Ofta är det äldre, människor med funktionshinder eller helt enkelt människor som känner sig tekniskt osäkra det handlar om. Skattesubvention för RIT-tjänster skulle bidra till en större digital delaktighet, dels genom att digitala tjänster når fler generellt dels genom att dessa människor skulle lära sig och våga ta del av ytterligare digitala tjänster som det skulle skapa nya jobb och företag, speciellt bland unga. Regeringen bör därför överväga att se över möjligheten att införa skattereduktion för RIT-tjänster.