mot · H002Fi250 · 2012-10-04 00:00:00 — Vi utökar komvux med omkring 30 000 platser . Trots en hög arbetslöshet saknas yrkesarbetare inom flera branscher och yrken. utbildningar är förankrade i den lokala och regionala arbetsmarknaden och kan därför snabbt möta dess behov. De utbildningar som beviljas bidrag är inriktade mot yrken där det finns efterfrågan på utbildad arbetskraft. Myndigheten för menar att intaget kan fördubblas med bibehållen kvalitet. Vi satsar på fler platser i och vill se en permanent högre nivå när det gäller yrkesvux. Vi satsar också på fler högskoleplatser. I syfte att öka kvaliteten på utbildningen anslår vi medel till utökad undervisningstid inom humaniora och samhällsvetenskap. utbildningspaket innehåller 23 000 årsplatser för unga, varav närmare 15 000 inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux eller . Vi ger därmed ungdomar möjlighet att skaffa sig kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. Drygt 8 000 årsplatser är reserverade för att de unga arbetslösa som bäst behöver det ska kunna läsa in gymnasiekompetens med ett särskilt studiestöd som motsvarar studiemedelsbeloppet. I paketet ingår också i stimulansbidrag så att fler kommuner, landsting och ideella föreningar kan anordna sommarjobb för skolelever. Ungdomar får därmed en meningsfull sysselsättning och en första kontakt med arbetslivet. Forskning har visat att ungdomar som har haft sommarjobb efter slutförda studier har lättare att få en förankring på arbetsmarknaden. Svensk forskning utförs till stor del av doktorander vid våra lärosäten. För är det självklart att den som utför arbete ska vara anställd och ha lön och övriga arbetsvillkor reglerade i kollektivavtal. är det tillåtet att anta doktorander utan att anställa dem. Det bidrar till en osund konkurrens. För att de doktorander som finansieras med utbildningsbidrag istället ska anställas höjer vi anslagen till forskning och forskarutbildning. 5.4.2En effektiv arbetsförmedling och aktiv arbetsmarknadspolitik En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska utgöra en integrerad del i den svenska arbetsmarknadsmodellen, där samverkan sker med parterna och lokala och regionala aktörer spelar en viktig roll. Vi vill avveckla systemet med s.k. kompletterande aktörer och privata jobbcoacher. De pengar som går till att upphandla, administrera och betala dessa aktörer gör bättre nytta i Arbetsförmedlingens egen verksamhet som går att kontrollera och utvärdera. Jobbsökaraktiviteter och coachning, i och utanför massåtgärderna jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin, slukar det mesta av de resurser som regeringen avsätter för arbetsmarknadspolitiken. Den politiken har lett till en explosionsartad ökning av långtidsarbetslösheten, som det är brist på arbetskraft inom vissa yrken. slopar de rigida garantiprogrammen och satsar i stället på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som utbildning, riktat anställningsstöd eller praktik som efter en individuell bedömning anses lämpligt, utan att invänta en fast tidsgräns. Anställning eller utbildning istället för Fas 3 Vi avvecklar Fas 3. De som redan är placerade i Fas 3 erbjuds aktiva och värdiga insatser utformade efter den enskildes behov. Det är därför inte en, utan flera alternativa åtgärder som behövs. Vi erbjuder bl.a. meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i 14 000 nyinrättade övergångsjobb i offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. För några kan det innebära att de utför samma arbete som i Fas 3 men med den viktiga skillnaden att de har anställning och avtalsenlig lön. Utöver denna satsning bereder vi plats i yrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux, och som anställd lärling. Vi viker också ett antal utbildningsplatser för gruppen med möjlighet att läsa in grundskole-, gymnasie- eller högskolekurser med förmånliga villkor. För andra kan lönebidrag innebära en väg till varaktigt arbete. Sammantaget erbjuds samtliga deltagare i Fas 3 en alternativ insats i form av anställning till avtalsenliga villkor eller utbildning med vårt förslag. Vi genomför ett treårigt program för generationsväxling i arbetslivet med trainee- och lärlingsanställningar samt utbildningsvikariat. Rekordstora pensionsavgångar kommer att ske i statlig förvaltning och annan offentlig verksamhet . I stället för att låta nyutexaminerade unga gå arbetslösa underlättar vi traineeanställningar vid de myndigheter och förvaltningar som måste börja rekrytera ny arbetskraft. Genom att äldre anställda handleder nyanställda tas kunskaper och erfarenheter tillvara och överförs till nästa generation. Stöd utgår med hälften av den totala lönekostnaden för en arbetstagare som fyllt och är handledare till en nyanställd. Också inom äldre- och handikappomsorgen samt psykiatrin finns det stora rekryteringsbehov . saknar en stor andel av personalen relevant yrkesutbildning. Vi satsar därför på ett kunskapslyft för anställda i omsorgen. Under utbildningen bereds nästa generations omsorgsarbetare möjlighet att komma in i yrket genom utbildningsvikariat. Dessa ska i första hand rekryteras bland arbetssökande som genomgått omvårdnadsprogrammet på gymnasiet eller komvux. Den tredje delen i vår generationsväxlingssatsning utgörs av lärlingsanställningar i bristyrken. Det är brist på t.ex. byggnadsplåtslagare, VVS-montörer och betongarbetare. En satsning på stöd till anställning av lärlingar är en långsiktig investering. Fler lärlingsanställningar ökar möjligheterna för vuxna att skaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning. Vi avsätter därför medel till anställningsstöd och handledartillägg under det första lärlingsåret för att uppmuntra lärlingsanställningar. Anställningsstödet kan även användas under färdigutbildningsåret för dem som har examen från yrkesförberedande gymnasieprogram. Satsningen möjliggör sammanlagt omkring 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa, anställningar som behövs för att vårt samhälle ska fungera och utvecklas. För att minimera undanträngning och dödviktseffekter vill vi ändra reglerna för nystartsjobben så att de i fortsättningen anvisas av Arbetsförmedlingen. För att garantera kvaliteten ska de också godkännas av berörd facklig organisation och anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Vi vill därför att den som får tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Mer och bättre arbetsmarknadsutbildning Det behövs fler platser i arbetsmarknadsutbildningar. De ska riktas in på områden där det riskerar att uppstå flaskhalsar och brister och underlättar därmed strukturomvandling och leder ofta till varaktig anställning. Vi vill att det ska gå att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Därför tar vi bort 6-månadersgränsen som regeringen infört och som innebär att ingen arbetsmarknadsutbildning, oavsett behov, får överstiga 6 månader. Särskild vikt ska läggas vid att erbjuda utbildningar till kvinnor, som länge varit underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. har fattat beslut om att bristande tillgänglighet ska klassas som diskriminering. Om arbetsplatserna redan är tillgänglighetsanpassade minskar trösklarna för att anställa personer med funktionsnedsättningar. Vi anslår tillfälliga medel för att ska kunna anställa tillgänglighetsinformatörer som kan utbilda och informera arbetsgivare. Regeringens s.k. kulturarvslyft har ännu så länge inte blivit mer än en tumme. Målgruppen för lönebidragsanställningarna har avgränsats för snävt. Alla arbetslösa som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga bör kunna få ta del i satsningen. Vi anser också att taket för lönebidragsersättningen behöver höjas, då dagens låga nivå enligt såväl Arbetsförmedlingen som arbetsgivare utgör ett hinder för att anställa personer med lönebidrag. Vi anslår medel för att höja taket med . Det innebär att lön får ligga till grund för bidraget. Samma takhöjning sker för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Tabell 5 Antal fler subventionerade anställningar än regeringen åren 20132015 Tabell 6 Antal fler utbildningsplatser än regeringen åren 20132015 5.4.3En allmän och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring En frivillig arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en viktig del i den svenska arbetsmarknadsmodellen och avgörande för den enskildes trygghet och handlingsutrymme. För löntagarkollektivet som helhet ska försäkringen bidra till att förhindra underbudskonkurrens och att upprätthålla löner på en anständig nivå också i tider av hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringens utformning och legitimitet är också avgörande för en flexibel arbetsmarknad som präglas av strukturomvandling, produktivitetsutveckling och rörlighet. Försäkringen måste dessutom kunna fylla en viktig konjunktur- och regionalpolitisk funktion då tillfälliga kriser drabbar hela eller delar av landet. Med en urholkad arbetslöshetsförsäkring förskjuts maktförhållandena på arbetsmarknaden till arbetsgivarnas förmån och alla arbetstagare riskerar press nedåt på löner och arbetsvillkor. Vi satsar därför på att återupprätta den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen. Det är dock inte nog. Även den allmänna grundförsäkringen behöver en omfattande förstärkning. Vi höjer taket, den högsta dagpenningen, till och golvet till från . Det innebär att den som har blivit av med en heltidsanställning och kvalificerar sig för ersättning som mest kan få ut brutto . Det motsvarar av en månadslön på . För att undvika en fortsatt urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. Vi höjer också ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi minskar också antalet karensdagar med två för att ta bort dem helt. Vi tar också bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. Bättre grundförsäkring färre i bidrag Regeringen har gjort det betydligt svårare att kvalificera sig till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Den som jobbar deltid eller har tillfälliga jobb ställs ofta helt utanför arbetslöshetsförsäkringen. Det är inte heller längre möjligt att kvalificera sig till ersättning från grundförsäkringen genom studier. Det har lett till att framför allt unga och nyanlända invandrare är hänvisade till att leva på släktingar eller söka bidrag hos kommunen om de blir arbetslösa. Det är inte rimligt. Vi föreslår därför en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Vi anslår medel så att alla som uppfyller grundvillkoren i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid arbetsförmedlingen kan få rätt till ersättning med grundbeloppet. Grundvillkoren i 9 § innebär att den sökande ska vara anmäld på arbetsförmedlingen, vilja och kunna ta ett lämpligt arbete, medverka till handlingsplan och aktivt söka men inte kunna få ett arbete. Med vårt förslag kommer bl.a. ungdomar som tidigare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden att kunna ta del av grundförsäkringen. Målsättningen med skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden, skapa förutsättningar för en hållbar utveckling och utjämna inkomstskillnaderna. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Genom att kraftfullt bekämpa skattefusk stärker vi välfärden och skapar rättvisa konkurrensvillkor för företagen. Under förra mandatperioden genomförde regeringen stora skattesänkningar. Politiken har inneburit ett systemskifte på skatteområdet som den bidragit till att urholka skattebaserna. Den privata konsumtionen har tillåtits att öka på bekostnad av den offentliga. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare genom bl.a. slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor och inte minst genom rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än friska löntagare. Detta menar vi är orättvist, ineffektivt och dessutom skadar skattesystemets legitimitet. Regeringens skattesänkningar har även på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. I budgetpropositionen fortsätter regeringen på den inslagna skattesänkarlinjen. Statsbudgetens största reform är förslaget om att sänka bolagsskatten med . I det här kapitlet presenteras en rad förslag som syftar till att öka rättvisan i skattesystemet och därmed i samhället i övrigt. Vi menar att det krävs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. Våra huvudsakliga skatteförslag finns i tabell 14 i kapitel 7 i denna motion. I samma tabell finns också ställningstaganden med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen , som avser skatter och inkomster. Den borgerliga regeringen har genom en rad beslut som jobbskatteavdrag, avdrag för hushållsnära tjänster, nedsatta arbetsgivaravgifter för unga och äldre m.m. allvarligt urholkat skattesystemets grunder och principen om skatt efter bärkraft. Skattesystemet behöver därför ses över. Detta behov finns också utifrån klimatfrågans avgörande utmaning. anser att en översyn av skattesystemet behövs i form av en parlamentarisk utredning. har i den här motionen presenterat en ekonomisk politik för bl.a. ökad kvalitet och fler jobb i välfärden, investeringar i framtidens infrastruktur och klimatsmarta bostäder, och föreslagit ett generationsväxlingsprogram som möjliggör sammanlagt omkring 25 000 årsanställningar för unga arbetslösa. I motsättning till detta står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, där den enskilt största posten är det s.k. jobbskatteavdraget. är mycket kritiskt till jobbskatteavdraget som är en del av regeringens politik för låga löner. Vi arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis avskaffas till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Först och främst ger jobbskatteavdraget störst skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. För det andra är beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb mycket svaga. presenterade () en rapport37 som visar att det i princip är omöjligt att utvärdera jobbskatteavdragets effekt på sysselsättningen. Trots detta hävdar regeringen i budgetpropositionen att jobbskatteavdraget kommer att ge 120 000 fler jobb på lång sikt. Även om detta skulle stämma är kostnaden per skapat jobb väldigt hög. Slutligen innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapenning eller lön. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar att det krävs en ökad progressivitet i systemet och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Med vår politik får alla löntagare upp till medelinkomst oförändrad inkomstskatt i förhållande till dagens regler. Vi föreslår att jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget, alltså en skattehöjning. Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Det är ett första steg mot likformig beskattning. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av jobbskatteavdraget i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår också en långsammare uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Med vår politik görs uppräkningen med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av en procentenhet. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tabellen nedan visar hur löntagares inkomstskatt förändras med politik. Tabell 7 Förändrad inkomstskatt för löntagare med politik, Förändrad inkomstskatt/månad värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar. Sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs av förslaget. Vi välkomnar regeringens sänkning av inkomstskatten för pensionärer. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagarnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Regeringens s.k. arbetslöshetsavgift gör medlemsavgifterna till a-kassorna orimligt höga och orättvist differentierade. Avgiften behövs inte för finansieringen av försäkringen eftersom den är kraftigt överfinansierad. Vi avskaffar därför arbetslöshetsavgiften. Ingen kommer då att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften. I tabell 8 ges exempel på hur olika individers inkomst påverkas vid olika inkomstnivåer samt medlemskap i fack och a-kassa. Tabell 8 Inkomstförändring med politik Effekt av inkomstskatteförändring, avdragsrätt för medlemskap i fack och a-kassa samt slopad arbetslöshetsavgift, . Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, dels till att finansiera 15 000 platser i barnomsorg som ska vara tillgänglig , nätter och då alltfler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar och dels till att utöka rätten till vistelsetid på förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga till . Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att avskaffa RUT-avdraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar utvecklar demokratin. Vi anser att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner till enskilda givare. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under föregående mandatperiod sänkte regeringen arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i en viss ålder. Syftet har sagts vara att skapa jobb, men utvärderingar visar att nedsättningen av de sociala avgifterna för personer är ineffektiv och har haft en mycket begränsad effekt på sysselsättningen. föreslår därför att nedsättningen tas bort. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort nedsättningen av socialavgifter för personer . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill även slopa nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre. Syftet var enligt regeringen att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort nedsättningen av den särskilda löneskatten för äldre. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen föreslår regeringen att bolagsskatten ska sänkas från dagens till . Förslaget är statsbudgetens största reform och kostar . Regeringen motiverar den stora sänkningen med att bolagsskatten är internationellt konkurrenskraftig. Det är ett påstående som verkligen kan ifrågasättas. Enligt ligger bolagsskatten i nära genomsnittet för just medlemsländer. Dessutom hade en avsevärt lägre företagsskatt än länder som , , , , och . gäller dessa jämförelser den formella nivån på bolagsskatten. har bett att undersöka den effektiva bolagsskatten i olika länder. Med det avses den skatt som faktiskt betalas in efter olika typer av avdrag. Undersökningen visar att ligger i den nedre delen bland de jämförda länderna vad gäller den genomsnittliga effektiva bolagsskatten.38 Även statistik för åren 20002009 visar att de svenska företag som haft ett taxerat överskott i genomsnitt har betalat av resultatet efter finansnetto i skatt. bedömning är alltså att nivån på den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig, och att det finns utrymme att höja skatten ytterligare. Vi föreslår därför att bolagsskatten höjs till . Vår bedömning är att den faktiska bolagsskatten då skulle bli i genomsnitt. Vi föreslår också att det tas ut en engångsskatt på på landets stora fyra storbanker. Det finns all anledning att ta in en del av de övervinster de gör och sätta dem i produktiv användning. Vi satsar istället pengarna på åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. I samband med bolagsskattesänkningen föreslår regeringen också att avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap begränsas. Förslaget från regeringen ska ses mot den mycket starka och berättigade kritik som funnits mot de skatteupplägg som kallas räntesnurror. Inte minst har kritiken gällt de riskkapitalbolag inom välfärdssektorn som genom att använda räntesnurrorna har minskat sin skatt med miljardbelopp. står bakom förslaget som ett steg i rätt riktning, men tycker att det är en märklig ordning att belöna storföretagen som skatteplanerat genom att sänka bolagsskatten. eftersträvar att så långt som möjligt ha ett enhetligt och likformigt regelsystem med få undantag, som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. Regeringen har infört många undantag från dessa principer. Ett av dessa är sänkningen av restaurangmomsen. vill höja restaurangmomsen till . Erfarenheter från , där man sänkt momsen på såväl restaurang- som frisörverksamhet, visar att sysselsättningseffekterna är närmast obefintliga. Även regeringens eget Finanspolitiska råd menar att momssänkningens beräknade effekter på arbetslöshet och sysselsättning är överdrivna och att reformen har karaktären av ett branschstöd. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av restaurangmomsen i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.