mot · GZ02U17 · 2012-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2011/12:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om EU som utrikespolitisk aktör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om patientrörlighetsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideella föreningar också i fortsättningen ska vara momsbefriade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att kommissionens förslag till nytt sparandedirektiv drivs igenom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att uppförandekodens bestämmelser genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att både antibedrägeriavtal och informationsutbyte i skattefrågor kommer till stånd med , , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och noga bör följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken och verka för förbättringar av standardavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om en skatt på finansiella transaktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om konkurrens med kompetens, inte låga löner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om jordbruk, livsmedel och fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen under avsnittet om ett gemensamt europeiskt asylsystem. Socialdemokraterna vill att EU i grunden ska vara ett mellanstatligt samarbete, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Socialdemokratisk politik handlar alltid om att möjliggöra för människor att forma sitt eget liv. När krisen rullar fram, jobben hotas, välfärden försämras och klyftorna mellan människor ökar drabbar det oss alla. Människor och utveckling hålls tillbaka; jobb och välfärd går förlorade. EU behövs också som en kraftfull aktör på den världspolitiska arenan för global fred och säkerhet, för mänskliga rättigheter samt för ökad solidaritet och demokrati. EU kan med sin politik för bistånd, handel, migration, jordbruk och klimat påverka hela världens utveckling. Därför gäller våra mål om fler jobb, ett hållbart klimat och en solidarisk politik både för och för . Därför är konflikten mellan oss och de borgerliga partierna densamma här hemma som i . Vi socialdemokrater sätter alltid människan främst. När världen är osäker är det viktigt med ansvarstagande och samarbete. Inget land kan stå ensamt. I kampen mot arbetslöshet, finans- och klimatkris, brottslighet och konflikter blir vi starkare tillsammans än var och en för sig. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Ett väl fungerande EU kan bidra till att växer sig starkare och tryggare. Det kräver att EU arbetar med rätt saker. Så är det inte alltid . Många beslut om vår framtid lämpar sig inte för beslut i . EU måste bli spetsigare, öppnare och mer demokratiskt. Politikens makt ska öka i förhållande till juridiken. Företagens frihet på EU:s inre marknad får aldrig användas på bekostnad av principen om ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Dessutom måste EU bättre spegla det faktum att hälften av befolkning består av kvinnor. och behöver inte mer av borgerlig politik. Ökad orättvisa är inte lösningen på de utmaningar vi står inför. Det handlar om ditt jobb, din lön och dina villkor på arbetsmarknaden. Det handlar om klimatkrisen och global solidaritet. I vårt samtida är arbetslösheten är mycket hög. Precis som behövs en politik som med kraft arbetar för att utjämna skillnader och sprida välstånd. Om den Europeiska unionen misslyckas med att hantera den ekonomiska krisen, minska den höga arbetslösheten och öka den ekonomiska tillväxten så kommer klyftorna i att fortsätta växa. Högerpopulistiska budskap vinner gehör i dagens . Minoriteter och religiösa grupper utsätts ånyo för övergrepp. måste stå starkt i kampen för mänskliga rättigheter också på hemmaplan. Därför måste också EU-länders bristande respekt på mänskliga rättigheter kritiseras. I växer tyvärr högerextrema partier som den ungerska regeringen kopplar ett allt hårdare grepp om institutioner och media. måste klara den globala konkurrensen. EU-länderna bör därför möta utmaningarna genom en politik för tillväxt och framtidstro med investeringar i kunskap och infrastruktur, genom regleringar öka stabiliteten i det finansiella systemet, genom att skapa ordning i statsfinanserna och genom satsningar på välfärden. Det handlar om att människor återigen ska kunna tro på möjligheten om fler jobb, en trygg ekonomi och en bättre miljö. EU som utrikespolitisk aktör EU har en viktig roll att spela i världen, och EU:s gemensamma utrikespolitik är en mycket viktigt del av EU-samarbetet. Grunden för den gemensamma utrikespolitiken är strävandet efter gemensamma ståndpunkter. Det är långt ifrån alltid som det är lätt att skapa enighet mellan 27 medlemsländer och ibland är det trots omsorgsfulla försök omöjligt. Ändå är det viktigt och värdefullt att fortsätta arbetet inom EU och ständigt söka enighet om utrikespolitiken. Vetorätten på utrikespolitikens område måste gälla även i fortsättningen. Ytterst bidrar den till att utveckla gemensamma ståndpunkter inom EU, och när EU väl kan agera enat innebär det en betydande styrka på den internationella scenen. ska vara pådrivande i EU:s utrikespolitiska arbete. EU-medlemskapet är vare sig en ursäkt eller ett skäl till svensk tystnad på den internationella scenen. ska naturligtvis i största möjliga mån eftersträva enighet inom EU, men går inte enighet att uppnå måste alltid vara berett att hävda sin uppfattning. har historiskt varit ett land som trots sin mindre storlek har spelat en stor roll i den internationella debatten. Genom att agera tillsammans med övriga EU-länder kan vår utrikespolitik få den tyngd som ett gemensamt EU-agerande ger. Den arabiska våren och EU:s södra grannskap har kampen för demokrati, frihet och mänsklig värdighet böljat över och delar av . Diktatorer har fallit, krig har utkämpats, tusentals människor har förlorat livet och hundratusentals människor har gått ut på gator och torg för att kräva sin rätt. I flera länder har vägen mot demokratiska val inletts och val har hållits. Men omvandlingen från diktatur till demokrati kommer att antas av många problem och bakslag. Varje land är unikt och måste behandlas på sådant sätt. Situationen i visar exempelvis positiva tecken medan det snarare r motsatsen i . Världens länder bör samarbeta med dem som vinner demokratiska val, oavsett valutgång. Det är kontraproduktivt att å ena sidan förespråka demokrati men å andra sidan inte respektera resultat i demokratiska val. När Hamas vann valet i valde omvärlden att bojkotta den palestinska regeringen vilket ledde till att stora delar av befolkningen i tyckte att EU och hycklade. Vi socialdemokrater kritiserade tidigt därför både EU och den . Vi menade att demokratiska valresultat ska respekteras även om resultatet blir ett annat än det man önskat. finns en bred medvetenhet om att den förda politiken var ett misstag. Dessvärre är exemplen på kontraproduktiv politik många. och många EU-länder höll länge diktatorer under armarna i utbyte mot stabilitet, olje- och gasleveranser samt hjälp med att stoppa flyktingströmmar. Detta förhållningssätt måste nu en gång för alla läggas på historiens skräphög. Kortsiktiga intressen om stabilitet och ekonomisk får inte överskugga det långsiktiga intresset av att stödja våra värderingar och därmed människors rättmätiga krav på demokrati och mänskliga rättigheter. Om EU i stället varit sina värderingar trogen hade man stöttat utveckling och demokrati som leder till hållbar stabilitet. Vi socialdemokrater har kritiserat EU:s hållning gentemot regionen. delar allt fler denna inställning. , Europeiska rådets ordförande, skrev följande i en debattartikel att Vi måste erkänna att vi tidigare inte alltid har levt upp till våra egna värderingar utan i stället prioriterat stabiliteten i regionen och till och med accepterat odemokratiska regimer.. EU har antagit nya program och principer för sitt samarbete med regionen efter den arabiska vårens inledning. måste unionen också leva upp till dessa nya åtaganden om mer för mer där stödets storlek avgörs av hur genuint mottagarlandet reformeras. EU:s värderingar måste komma till uttryck i handling. De samarbetsavtal unionen har med länderna i regionen måste bygga på en tydlig koppling till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Dessutom bör stödet till att upprätta rättstater, bygga demokratiska institutioner och främja fri media vara mer kraftfullt. Det är det vatten som skiljer européernas välstånd från nordafrikanernas fattigdom, arbetslöshet och brist på framtidshopp. I detta vatten drunknar människor, desperata av fattigdom, när de i undermåliga båtar försöker nå en bättre framtid. drunknade eller försvann 1500 personer på sin resa över , en siffra som aldrig varit högre sedan UNHCR började räkna 2006. har vi socialdemokrater påtalat de utsiktslösa försöken att genom fler patrullbåtar, flygövervakning och högre staket stänga ute dessa människor i deras desperata jakt på en framtid. Den enda långsiktiga lösningen är att EU ändrar sin politik och låter dessa länder få möjlighet till ekonomisk utveckling så att de enorma klyftorna utjämnas. Exportstöd till europeiska jordbruksprodukter hindrar afrikanska bönder att sälja sina produkter. Importrestriktioner och tullavgifter hindrar en handel som skulle kunna vara till ömsesidig nytta för både och norra . Politiska reformer samt ekonomisk och social utveckling är centrala faktorer för att skapa framtidshopp. EU bör därför reformera jordbrukspolitiken underlätta handel och kontakter mellan människor, exempelvis genom ökat studentutbyte. Regimen i måste avgå. Regimen har svarat på modiga människors kamp för frihet med fruktansvärda repressalier och massivt våld. Över 8000 människor har dödats. Regimens attacker är sannolikt att betrakta som brott mot mänskligheten, enligt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. På grund av och veto i har FN inte kunnat ta sitt ansvar för fred och säkerhet. har vidtagit åtgärder liksom EU. måste det internationella samfundet öka pressen. Det fruktansvärda våldet och förtrycket måste få ett slut och ansvar utkrävas. bör aktivt arbeta för att få stopp på dödandet, exempelvis genom arbetet inom ramen för . Palestinier och israeler är hårt drabbade av många decenniers konflikt. I konfliktens spår ligger raserade möjligheter till utveckling och krossade fredsinitiativ. Både israeler och palestinier har rätt till frihet, utveckling och säkerhet. Alla parter måste därför avstå från våld och möjliggöra fredsförhandlingar. är den starkaste parten i konflikten och har därför ett särskilt ansvar. Utbyggnaden av illegala bosättningar samt muren på ockuperad mark, ockupationen av och samt blockaden av måste upphöra. Krigen i och har visat att militärt våld inte kan leda till en lösning på denna svåra konflikt. Endast fredsförhandlingar, där alla relevanta parter deltar, kan leda till verklig fred och säkerhet. En uthållig fred som vilar på att alla berörda parter respekterar folkrätten, FN:s resolutioner och rätten till en fredlig samexistens. beslöt om en massiv utbyggnad av de folkrättsligt illegala bosättningarna, främst i . Denna utbyggnad utgör ett direkt hot mot en tvåstatslösning och måste upphöra. är den självklara huvudstaden i ett fritt . För att markera mot bosättningspolitiken bör föreslå att överväger lämplig EU-lagstiftning för att motverka finansiella transaktioner till stöd för bosättningarna. Vi socialdemokrater anser att bör erkänna . Frågorna om ett svenskt erkännande av staten samt palestinskt medlemskap i är högaktuella. Tyvärr har regeringen slagit in på en felaktig väg och hävdar att det först måste finnas ett fredsavtal på plats innan kan erkänna staten . Denna syn delas inte av de cirka 130 länder som redan har erkänt som självständig stat. Om man villkorar ett erkännande på det sätt som den gör innebär det i praktiken att beslutanderätten överlåts åt den israeliska ockupationsmakten. får avgöra när kan erkänna . En sådan hållning är orimlig. Att vänta med ett erkännande av staten ger bara dem som vill omöjliggöra en framtida palestinsk statsbildning andrum att fortsätta sin politik. Ett erkännande av staten från och ett stort antal andra länder är förmodligen det bästa sättet att visa att det internationella samfundet är fast beslutet att stödja en tvåstatslösning. Därmed skapas utsikter för reella fredsförhandlingar. och Hamas har enats om att tillsätta en samlingsregering för att förbereda parlaments- och presidentval i . Detta är en positiv utveckling som vi socialdemokrater välkomnar. Omvärlden bör samarbeta med en palestinsk samlingsregering och inte begå samma misstag som efter det palestinska valet . Vi socialdemokrater anser att röst för fred, frihet och folkrätt måste vara kraftfull, i såväl EU som FN. ska därför erkänna staten och regeringen bör tydligt deklarera att man avser att rösta ja i när frågan kommer om att uppta som medlem av . anseende har skadats av att regeringen låtit hålla i taktpinnen. röstade som enda nordiska land nej till medlemskapsansökan i . Med denna nej-röst anslöt sig till en minoritet av 13 andra länder. Hela 107 länder röstade ja i . kan bättre i utrikespolitiken. bör öka sitt stöd till den demokratiska oppositionen i samt ställa sig bakom de krav som finns på en som ska utreda om juntan gjort sig skyldig till brott mot mänskligheten. har positiva förändringar skett i . Exempelvis är Aung fri från sin mångåriga husarrest och politiska fångar har släppts, dock långt ifrån alla. Förhoppningsvis är dessa signaler tecken på en varaktig positiv utveckling. Det är viktigt att noga följa utvecklingen och omvärlden får inte vara för naiv och brådstörtat lyfta sanktionerna. Vi socialdemokrater verkar för ett erkännande av . Vi vill understryka vikten av att folkrätten respekteras också i avtal som rör naturresurser som fiske. Detta ska vägleda agerande i EU. För att EU:s fredsskapande förmåga ska kunna bidra till målet om en europeisk kontinent utan krig måste processen att ta in nya medlemmar fortsätta. Alla europeiska länder som möter kraven på medlemskap ska kunna bli EU-medlemmar. För oss socialdemokrater är det är viktigt att slå fast att utvidgningen av EU är den största framgången på kontinent. framtida medlemskap är en mycket omdiskuterad fråga i många europeiska länder. För oss socialdemokrater har inställningen alltid varit att det inte är frågan om om kan bli medlem utan när. Detta när avgörs av hur snabbt klarar att uppfylla de kriterier som krävs för ett medlemskap. Vi ser ett framtida turkiskt EU-medlemskap som viktigt inte minst med tanke på hur det främjar rättigheterna för kurder och andra folkgrupper. har varit framgångsrik och Socialdemokraterna stödjer en fortsatt utvidgning. Den har främjat demokratisk och ekonomisk utveckling. bör stödja nödvändiga reformer i och de andra kandidatländerna för att de ska kunna bli EU-medlemmar när de vill och när de uppfyller de uppställda kriterierna. Vi socialdemokrater stödjer länderna på i deras strävan mot ett EU-medlemskap. Ett framtida EU-medlemskap för länderna på är det vitigaste verktyget för försoning, stabilitet och utveckling. har hållit folkomröstning och kan snart träda in i EU-kretsen. Vi välkomnar att har påbörjat vägen mot ett EU-medlemskap. EU måste på allvar investera resurser, tid och kraft i det östliga partnerskapet som arbetar för en integration av länder som , , , , och . Samarbetet innebär konkret integration. Bland annat ska det leda till ökad rörlighet för människor mellan våra länder och tillväxt i handel. Det Östliga partnerskapet är ett viktigt verktyg för ett starkare EU-engagemang i regionen. är det dock dags att gå från högtidstal till konkret handling i detta arbete. Utvecklingen i fortsätter att vara negativ. finns politiska fångar sedan det hårt kritiserade presidentvalet , bland dem socialdemokraten . Vi socialdemokrater har påtalat vikten av ett starkt svenskt och EU-engagemang och stöd till demokratikampen. EU måste också underlätta för den vitryska befolkningen att närma sig , exempelvis genom avskaffade viseringsavgifter. Också i finns oroande tecken på demokratisk tillbakagång. Ett exempel är den uppenbart politiska rättegången mot , med syfte att hålla oppositionsledaren bakom lås och bom. Vi måste öka EU:s förmåga i det globala samarbetet så att unionen ska kunna vara en progressiv och säkerhetsskapande kraft, inte minst i . har varit pådrivande för uppbyggnaden av EU:s civila och militära krishanteringsförmåga under tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi socialdemokrater anser att fortsatt ska bidra till dessa förmågor. Vi menar dock att konceptet med EU:s stridsgrupper behöver ses över. Stridsgrupperna har aldrig använts, de är mycket kostsamma och de binder upp stora resurser över . är det bland annat av detta skäl mycket få svenska soldater som deltar i de av FN ledda insatserna. råder brist på personal och utrustning från länder som i dessa FN-ledda fredsbevarande insatser. Vi socialdemokrater anser att målet bör vara att nästa internationella operation deltar i ska vara ledd av . EU och dess medlemsstater är världens största biståndsgivare, och detta har också en stark påverkan på vår omvärld. Genom olika samarbeten med de länder som finns i EU:s geografiska närområde kan EU arbeta för att skapa en utveckling som gör att skillnaden mellan innanför och utanför EU:s gräns blir mindre än . Genom ett solidariskt handlande kan EU bidra inte bara till välstånd och utveckling inom EU utan också till välstånd och utveckling i hela världen. ska vara pådrivande för att andra länder, inte minst EU-länderna, ska höja sitt bistånd åtminstone till FN:s mål på av BNI. Vi vill att återkopplingen av EU:s bistånd förbättras. Det skulle öka kunskapen om EU:s verksamhet på området, vilket är särskilt viktigt då det gäller en så stor aktör. EU:s länder är tillsammans världens största biståndsgivare, och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden samordnas bättre för hållbar utveckling. EU:s jordbrukspolitik är ett exempel på områden som måste reformeras i enlighet med detta. Patientrörlighetsdirektivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen har av denna anledning påbörjat en översyn av den svenska hanteringen av den gränsöverskridande vården. Sjukvården är i grunden en nationell angelägenhet och vi vill bevara den ordningen. För att rörligheten inom EU ska fungera måste varje person kunna känna sig trygg med att man får bra sjukvård i det medlemsland man befinner sig i. För den som söker vård i ett annat land är det viktigt att få veta när vården ersätts av hemlandet eller inte, att vården är säker och att den som är sjuk inte ska behöva ligga ute med stora ekonomiska belopp i väntan på ett domstolsutslag eller beslut av myndigheter i efterhand. Därför aktualiserade den socialdemokratiska regeringen i ministerrådet frågan om att reglera villkoren för patienters rörlighet i ett direktiv i stället för enbart genom rättsfall i domstolen. Vi ser alltså positivt på införandet av ett patientrörlighetsdirektiv. Vi vill betona vikten av att ett patientrörlighetsdirektiv utformas med respekt eftersom sjukvården är en nationell angelägenhet och inte omfattas av EU:s gemensamma politik. Under det svenska ordförandeskapet var patientrörlighetsdirektivet en prioriterad fråga. Regeringen misslyckades dock med att få till stånd en överenskommelse. En anledning till misslyckandet var att regeringen drev en marknadslinje som inte respekterade att sjukvården är en nationell angelägenhet utan drev frågan som en utveckling av tjänstesektorn. Mot bakgrund av att idén om ett patientrörlighetsdirektiv är en direkt konsekvens av att förslaget om att reglera sjukvården utifrån ett företagsamhetsperspektiv inom ramen för tjänstedirektivet fallit, är det direkt olämpligt att driva patientrörlighetsdirektivet som en del i utvecklandet av tjänstesektorn. Trots detta har regeringen genom handelsminister vid olika tillfällen framfört idéer om att sjukvården ska vara en del av tjänstesektorn och omfattas av tjänstedirektivet. Vi ställer oss helt avvisande till detta resonemang. Vi menar att patienter som kommer från ett annat medlemsland ska behandlas på samma sätt som patienter från det egna landet, dvs. behoven ska styra prioriteringen. Det får inte skapas gräddfiler för patienter från ett annat medlemsland; behoven ska styra inte nationaliteten. Medlemsländernas rätt att införa krav på förhandstillstånd för sjukhusvård måste säkerställas. Patienter som behöver och söker omfattande vård, vilket ofta är fallet när det gäller slutenvård, i ett annat medlemsland ska inte behöva ligga ute med stora belopp för att sedan kanske få ersättning från sitt hemland. En sådan ordning skapar oacceptabla skillnader mellan dem som har goda ekonomiska förutsättningar och alla andra som inte har de möjligheterna. Det är medlemslandet självt som bör avgöra om något av de uppräknade skälen finns för att införa förhandstillstånd. Sjukvård är ett nationellt ansvar, och landets bedömning av sitt eget sjukvårdssystem ska respekteras. Under det spanska ordförandeskapet nåddes en överenskommelse i ministerrådet, och kunde ett patientrörlighetsdirektiv godkännas i och av ministerrådet. Direktivet säkerställer att medlemsländerna kommer att kunna införa system med förhandstillstånd. Direktivet innehåller också krav på att det måste finnas kontaktpunkter i varje EU-land där man som patient enkelt kan informera sig om vilka villkor som gäller för att få ersättning, vad som gäller om något skulle gå fel vid en operation eller hur man överklagar ett negativt beslut om ersättning. Patientrörlighetsdirektivet är i sin helhet balanserat och innebär en förbättring för patienter som söker gränsöverskridande vård. Hur bra det verkligen blir för patienterna avgörs dock av hur den borgerliga regeringen väljer att agera, eftersom direktivet lämnar mycket ansvar på medlemsstaterna. Att vård aldrig får bli en plånboksfråga är en central princip för oss. Därför vill vi att den satsar på högkvalitativ och tillgänglig sjukvård här hemma i stället för ogenomtänkta skattesänkningar. vill vi att den nu tar vara på den möjlighet patientrörlighetsdirektivet innebär och inför ett system med förhandsbesked med betalningsgaranti som gör det möjligt för patienter att slippa låna pengar, ligga ute med stora summor, ta ekonomiska risker, i de fall svensk sjukvård inte klarar att möta deras behov inom rimlig tid. Mervärdesskattedirektivet och momsbefrielse av föreningar Vi har ca 200 000 ideella föreningar i och dessa är momsbefriade. De bygger i huvudsak sin verksamhet på att människor frivilligt och utan större ersättningar tar på sig styrelse- och ledaruppdrag. Vi vill värna om dessa föreningar och om att det ska vara relativt enkelt att ta på sig och sköta uppdragen. Vi menar att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och vissa andra medlemsstater som , måste få bestå. Det finns inget svenskt intresse av att öka föreningslivets och den ideella sektorns beskattning.