mot · H002U288 · 2012-10-03 00:00:00 — Vi väljer att avsluta biståndet till flera medelinkomstländer, som , och där det långsiktiga utvecklingsbiståndet redan är avslutat och övergått i aktörssamverkan. Vi ser även kritiskt på att bilateralt ska ge bistånd till länder i för att de ska uppfylla kraven för att kunna gå med i EU. Vi anser inte detta vara fattigdomsbekämpning som ska vara biståndets primära uppgift. vill därför föreslå en utfasning av reformsamarbetet med och avsluta det . internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) För att kunna utveckla ett effektivt bistånd med goda resultat krävs det regelbundna utvärderingar av metoder, insatser och organisationer. Vi anser att ett utvärderingsinstitut som Sadev fyller en mycket viktig funktion. Vi motsätter oss regeringens förslag att lägga ner myndigheten och föreslår istället en omstart där myndigheten får rätt förutsättningar för att åtgärda de brister som funnits, kunna omorganisera sig och få en bättre styrning. I en omorganisering är det viktigt att institutets roll som en oberoende utvärderare stärks. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera dessa former av bistånd (2009/10:RRS12). Om budgetstöd inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte var avsedda för, exempelvis vapen och militär. Vi kan visserligen se att det finns ett gott syfte med att få effektiva helhetslösningar i fattigdomsbekämpningen och att öka ägarskapet för mottagarlandet genom budgetstöd. Det ställer dock så stora krav på mottagarländernas kapacitet att det är svårt att uppnå målet att fokusera på de minst utvecklade länderna. Att öka ägarskapet av mottagarländerna får inte ske på bekostnad av att korrupta regimer missbrukar biståndsmedel så att de inte kommer de mest behövande människorna till del. På grund av de brister som finns gällande styrning och kontroll av denna form av bistånd och de risker som är förenade med detta väljer vi att avveckla denna form av bistånd. Istället vill vi satsa extra resurser på insatser i det civila samhället och humanitära insatser i den utsträckningen vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. Svenska organisationer i det civila samhället För att nå ut till de mest utsatta människorna är svenska organisationer som verkar bland lokalbefolkningen ett bra verktyg. Svenska organisationer kan också bygga upp ett gott samarbete med lokala organisationer i mottagarlandet och därigenom få en lokal förankring i de biståndsprojekt som bedrivs. De svenska biståndsorganisationerna kan omfatta ett brett spektrum av insatser och stötta befolkningen att påverka regeringar mot korruption och föra in dem på vägen till en god samhällsutveckling. De kan även ha en god förankring med svenska folket genom att information om deras insatser finns lättillgänglig. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna utför anser vi att regeringen bör kanalisera en större del av biståndet genom dessa än vad som är gällande. (2011) Bistånd det omöjliga uppdraget? Reflektioner kring utveckling och bistånd. Global Appeal 2011- Populations of concern to UNHCR. Hydèn (2010) Bistånd och utveckling, givarnas stora utmaning. : Översikt: beviljade uppehållstillstånd 19802010. () Dnr 2012:1122. () Dnr 2012:1124. styrelses redogörelse om Sidas insatser för stöd till kapacitetsutveckling /10:RRS12. Wateraid, Empowering women and girls 2012. of the poor Studie bestående av tre böcker Can Anyone Hear Us? (2000) Crying Out for Change (2000), From Many Lands (2002). (2008) World development report, Agriculture for development.