mot · H002N387 · 2012-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om planeringsmål för solenergi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nettodebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av solvärmestöd. 2En ljusnande framtid satsa på solenergin Energi från solen finns i oändliga mängder. Ändå används bara en mikroskopisk del för att producera energi. Även om en stor del av den solenergi som når jorden inte går att ta tillvara finns det ändå en enorm potential att utnyttja solen som kraftkälla mycket effektivare . Många länder har upptäckt detta. I står solenergin än och stampar, trots stort intresse bland företag, offentlig sektor och privatpersoner. vill kraftigt öka produktionen av ren el från solen. Nedan skriver vi mer om detta. I takt med fallande priser på solceller har utbyggnaden av solenergianläggningar börjat ta fart i världen. var solceller det elenergislag som växte snabbast i . I världen installerades (GW) , varav den största delen i . Totalt finns 69 GW solel installerat i världen. Det motsvarar en årlig produktion (TWh), eller lika mycket som elbehovet hos 20 miljoner europeiska hushåll. är i särklass världens största producent av solenergi, med av världsproduktionen. står solelsproduktionen för av totala elproduktion. är produktionen förstås mycket större. levererade de tyska solcellerna av landets totala elbehov (motsvarande produktionen från 20 kärnkraftsreaktorer). Solenergi är en del av den tyska basindustrin, som är stora tillverkare av solceller, moduler, växelriktare och andra komponenter som behövs inom solelsproduktionen. Solcellsproduktionen i sysselsätter 128 000 personer inom ungefär 10 000 företag. Det finns exempel på att svenska företag och svensk teknik har flyttats till , där marknaden finns (exempelvis svenska Solibro som köptes upp av tyska Q-Cells, som i sin tur har köpts upp av ett kinesiskt bolag). Den snabba tyska utbyggnaden av solenergi är direkt kopplad till politiska beslut. stora energiomställning Die Energiewende handlar om att kärnkraften helt och hållet ska vara avvecklad och att av energiproduktionen ska vara förnybar . Det är alltså den förnybara energin som ska växa. Åtta kärnkraftsreaktorer har redan stängts i . Enligt tyska har stängningen av kärnkraftsreaktorerna inte lett till några ökade utsläpp av koldioxid. Det är främst solenergi och vindkraft som har byggts ut när reaktorerna har stoppats samt att man satsat kraftigt på energieffektivisering. En annan bärande del i den tyska energiomställningen är lagen om förnybar energi, EEG (Erneuerbare Energien Gesetz), som garanterar producenterna av förnybar energi ett fast pris för den el de producerar och ger den förnybara energin företräde i elnätet framför t.ex. kol och kärnkraft. Med EEG är det lätt för tyska hushåll att ta ett banklån för exempelvis utbyggnad av solceller på taket. Kanske håller det tyska systemet på att rita om de traditionella ägarförhållandena på energimarknaden. Hushållen har nämligen blivit stora producenter av förnybar energi, i synnerhet solenergi. producerar en miljon tyska hushåll sin egen el med hjälp av solceller. Enligt radioprogrammet står de tyska hushållen för av den totala produktionen av förnybar energi i . De fyra stora energibolagen där är ett står för . Den resterande delen ägs av främst banker och lantbrukare (, Klotet ). Hushållen håller på att gå från att vara passiva konsumenter till producenter av ren energi. Även i växer solelen fort. Mellan 2006 och tiofaldigades installationerna av solel i , från 2,9 till 29 MW. Trots en mycket större yta har endast hälften av installerade solelskapacitet. Skälet till den snabba danska utbyggnaden är att man 2010 uppgraderade det tidigare systemet med nettodebitering samt allmänt sjunkande priser på solceller. Med det danska systemet som är inriktat på småskalig produktion av förnybar el kan producenterna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. har också antagit en energistrategi med målsättningen att vara helt oberoende av fossila energikällor.1 Tyvärr ligger långt efter och . installerade tyskarna lika mycket solel som gjorde . har 15,5 MW solceller installerat, motsvarande av den totala elproduktionen i . installerades 4,3 MW, vilket var en ökning jämfört med året före.2 kommer troligen 67 MW att installeras. I relativa termer är detta en intressant och kraftig ökning, men i absoluta tal spelar solelen en i praktiken obetydlig roll för totala energimix. har inte system med nettodebitering. Frågan har utretts , men regeringen har inte lagt fram något konkret förslag. Istället har de låtit utreda frågan igen. Det första öronmärkta solcellsstödet infördes och löpte ut . finns ett öronmärkt solcellsbidrag på . Bidraget finansierar installation och material till och kan sökas av både privatpersoner och företag eller offentlig sektor. Solcellsbidraget infördes och ska löpa . Regeringen har genom höstbudgeten beslutat att förlänga detta stöd. Dessvärre blir det totalt sett lägre än dagens nivåer som stödet ska finnas. Solcellsbidraget har varit mycket populärt. Enligt Energimyndigheten är bidraget översökt med ca så mycket. Prognosen är att ansökningarna kommer att fortsätta att strömma in (muntlig uppgift ). finns det ungefär 1 200 ansökningar som väntar på besked om solcellsbidrag. Detta skapar stor osäkerhet för alla de 1 200 personer, företag och enheter inom offentlig sektor som inte vet om de kommer att få bidrag eller inte. Osäkerheten blir förstås en hämsko för hela solelsmarknaden. Det kan vara värt att påminna om att de borgerliga partierna lovade utvecklat stöd till solel och solvärme i valrörelsen . I det s.k. Jobbmanifestet skrev man: Ytterligare insatser görs för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. (Jobbmanifestet, s. Solvärmebidraget på har redan avskaffats. Solcellsbidraget får finnas kvar, men på lägre nivå. Solenergin kan också dra nytta av elcertifikatssystemet. Men eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor blir solenergin förlorare i elcertifikatssystemet. I finns inte heller något klart planeringsmål för solceller. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. I finns en handfull tillverkare av solcellsmoduler, dvs. solceller sätts ihop till större enheter (Eco Supplies, Artic Solar, Latitude Solar, Swemodule, Absolicon Solar). som ABB spelar, och kan spela, en ännu viktigare roll som producenter av ledare, växelriktare och andra solcellskomponenter. De företagen är hårt pressade av sjunkande marknadspriser och konkurrens från främst . Men utvecklingen är inte oväntad. Produktionspriset för solceller har rasat och finns en överkapacitet i solcellsproduktion. Det är naturligt att vänta sig en konsolidering av marknaden där mindre framgångsrika företag slås ut och där de duktiga finns kvar samt slås ihop med andra företag. Men det finns också en växande marknad för installatörer och serviceföretag för uppsättning av solceller. Några av de svenska företagen är Direct Energy, Glacell, Nordic Solar, Solarit, Solect , Gridcon och Egen El. Om solenergimarknaden verkligen tar fart i väntas dessa och många nya företag växa kraftigt. Installation och service är inte lika konkurrensutsatt verksamhet på den internationella marknaden som klassisk hopsättning av solceller. Flera energibolag erbjuder sina kunder att köpa den el som producerats. Det är bra, men är inget riktigt nettodebiteringssystem eftersom elen köps till ett pris långt under marknadspriset. Stora energibolag som Fortum och erbjuder också färdiga paket med solceller som kan sättas upp på fastigheter mot betalning (för detta kan man få bidrag från ). ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solelen i . Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder. Enligt rapporten för byggnadsintegrerade solceller i från (, 2000) finns det i byggnadsyta (främst tak i olika konstellationer) som är lämplig (definierat som att de kan ge minst 70 procents avkastning) för att täckas med solpaneler. Om solceller skulle installeras på den ytan skulle det motsvara en årlig produktion på , dvs. ungefär lika mycket som från den svenska kärnkraften. Detta kan låta utopiskt, och vi tror inte heller att solenergin vinner på planer som i praktiken inte går att genomföra. Men det är helt klart att det finns en enorm potential som inte utnyttjas. har samma solinstrålning som och . I de länderna har man kommit mycket längre. I och börjar solelen att spela en reell roll som producent av ren energi för hushåll och industrin. Solenergin skapar jobb och välfärd. Det är inte några klimatologiska orsaker som skapar skillnaden mellan våra länder, utan politiska. Det är dags att ändra på det. vill avveckla kärnkraften och satsa på förnybar energi. Med en politisk målsättning om förnybar energi och ett avvecklande av kärnkraften skapas de bästa förutsättningarna för att kraftsamla kring den förnybara energin. Se mer i motion 2012/13:N300 och 2012/13:N294. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga förmånliga styrmedel. föreslår därför nationella planeringsmål för både solel och solvärme. solenergi har satt solel och solvärme till 2020 som förslag till planeringsmål. Med tanke på fallande priser på solceller och med kraftiga höjning av solcellsbidraget bedömer vi att solel och solvärme till 2020 är realistiska planeringsmål. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att solenergin ska kunna växa kraftigt behövs ett system med nettodebitering och avstämning på elräkningen var sjätte månad. Med nettodebitering ska producenten av förnybar energi kunna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. Systemet är tänkt att nå småproducenter varför det behövs en begränsning för hur många KWh som får tankas ut . Vi ser framför oss ett liknande system som införts i en mängd länder, t.ex. . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi välkomnar att regeringen i höstbudgeten förlänger solcellsbidraget. Men bidraget på och 50 miljoner för de nästföljande åren är alldeles för lågt. Ungefär 1 200 personer, företag och verksamheter inom offentlig sektor står på väntelista för att kunna ta del av bidraget. Det behöver alltså höjas. Vi föreslår att bidraget höjs till . Bidraget ska kunna sökas av privatpersoner, offentlig sektor, företag och organisationer. Bidraget ska täcka ungefär hälften av kostnaden för material samt installation. Detta tas upp i vår motion 2012/13:N386 Utgiftsområde 21. Vi vill också återinföra det öronmärkta bidraget för solvärme. Det var ett misstag av regeringen att avskaffa detta. Priset på solfångare är ännu inte på nivåer så att den storskaliga utbyggnad som vi vill se ska kunna förverkligas. Bidraget ska kunna sökas av privatpersoner, offentlig sektor, företag och organisationer. Bidraget ska täcka ungefär hälften av kostnaden för material samt installation. Vårt förslag är att ett årligt bidrag på införs. Vad som ovan anförs om införande av solvärmestöd bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta tas upp i vår motion 2012/13:N386 Utgiftsområde 21. Vi vill också satsa på ökad forskning och utveckling inom energiområdet. Särskilt viktiga är här områden som solenergi, smarta nät och energilagring. Vi avsätter till detta och åren därefter och återkommer till energiforskningen när regeringens proposition kommer. Detta tas upp i vår motion 2012/13:N386 Utgiftsområde 21. National Survey Report of PV Applications in 2011, 2012, . National survey report of PV power applications in , IEA PVPS.