mot · H002Fi219 · 2012-10-02 00:00:00 — Elpriset består till stor del av diverse skatter och moms. Vi ser ett behov av att sänka dessa skatter. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Ambitionen är att sänka elskatten med per kWh till 2014, vilket för en villa med en förbrukning på ca 25 000 kW skulle ge en besparing på . Vi avsätter för att sänka elpriserna. mål för området bostadsmarknad är att skapa förutsättningar för välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. vill göra det skattefritt att hyra ut del av bostaden men också skattebefria andrahandsuthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Det ska inte vara möjligt för andrahandshyresgäster att anmäla och erhålla skadestånd retroaktivt. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. Dessa tvingas ofta tacka nej till arbete eller utbildningsplats då de inte hittar ett boende. Mycket talar för att dessa boendemöjligheter skulle kunna uppstå just i storstadsregionerna där bostadsbristen är som störst. De samhällsekonomiska vinsterna skulle bli stora om vår bostadsyta nyttjades på ett mer effektivt sätt. Vi avsätter och totalt för att underlätta andrahandsuthyrning.61 anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer på studentlägenheter som vi vill förändra så att det smidigare och billigare ska gå att producera studentlägenheter. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stimulera byggandet av studentbostäder.62 Byggandet i börjar åter ta fart och därför vill ge riktade anslag inom området bostadsmarknad med stöd i form av garantiprogram för upprustning och omstrukturering av utanförskapsområden då dessa har blivit ett stort samhällsproblem. menar i grunden att fastighetsägarna och kommunerna bör ta ett gemensamt ansvar för upprustningen av miljonprogrammen. Tyvärr präglas miljonprogrammen av ett omfattande utanförskap. Större insatser måste göras för att det som är utanförskapsområden åter kan bli en del av samhället. Vi menar att staten i det akuta läge som råder måste vidta åtgärder. Det som varit avgörande för vårt lands välstånd är våra gemensamma värderingar, jämställdheten samt respekten för varandra och våra lagar. På flera håll i finns bostadsområden där våra svenska värderingar är normgivande. Bostäderna i miljonprogrammen kännetecknas av en hög andel invandrare som står utanför arbetsmarknaden och är fast i bidragsberoende. Det finns ett stort behov av upprustning och omstrukturering av miljonprogrammets flerbostadshus. Allt pekar på att det behövs betydligt mer genomgripande reformer och en i grunden annan politik för att vända den negativa utvecklingen i våra segregerade bostadsområden. Eftersom alla upprustningsåtgärder inom dessa områden inte alltid är företagsekonomiskt motiverade finns det ett motiv för staten i detta läge att bidra till att finna finansieringslösningar. Vi sverigedemokrater menar dock att en större samhällsinsats för att rusta upp miljonprogramsområdena absolut måste vara förenat med en övergång till en ansvarsfullare politik. I annat fall kommer miljardrullningen och kapitalförstöringen aldrig att ta slut. Vi föreslår därför ett anslag uppdelat i två delar, en del till ett garantiprogram och en del för att rusta upp miljonprogrammen. anser i grunden att byggsubventioner driver upp byggpriserna och snedvrider konkurrensen och ser anslaget som en tillfällig, akut åtgärd. Därför vill vi fördela anslaget , detta för att på så sätt lyckas lösa de värsta problemen och för att låta andra åtgärder få effekt. Vi vill skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land. vill införa skattefria underhållsfonder. Vi avsätter och totalt för att stimulera upprustning av miljonprogrammen. anser att en viktig och nödvändig åtgärd är att EBO-lagen rivs upp så att asylsökande deras ansökan prövas ska kunna anvisas en lämplig bostadsort för att inte öka belastningen i redan utsatta bostadsorter. Andra viktiga åtgärder är att samordna den kommunala bostadsplaneringen på regional nivå samt att ta bort möjligheten för kommunerna att upprätta egna byggnormer. 7.7.1Ett hållbart jordbruk och en levande landsbygd Lönsamhetssituationen är för många lantbrukare ansträngd. Detta gäller framför allt för landets grisbönder som av olika skäl har väldiga problem med lönsamheten varpå grisgårdarna avvecklas i en oroande hög takt. ser stora egenvärden i en inhemsk livsmedelsproduktion och anslår därför medel för att öka näringens lönsamhet. Konkreta förslag som vi både tidigare och fortsättningsvis kommer att driva är djurvälfärdsersättning och höjd återbetalning av koldioxidskatten för skogs- och jordbruksmaskiner. anslag för djurvälfärdsersättning riktar sig endast till grisbönderna på grund av den svåra situation som råder i denna sektor, men ambitionen är att alla svenska djurhållande bönder ska få en viss ersättning för de merkostnader som uppstår i och med högre krav på djurskydd och djurvälfärd jämfört med andra länder inom EU. Enligt () har Svenska grisproducenter en merkostnad på nära per kilo griskött jämfört med på grund av det svenska djurskyddet.63 uppger i sin analys en merkostnad på ca per kilo griskött jämfört med Danmark.64 avser att reducera dessa skillnader. Regeringen har via Landsbygdsprogrammet skjutit till till en djurvälfärdsersättning riktad till smågrisproducenter och beräknat på antalet suggor. Omräknat blir detta, förvisso välmenande, tillskott till branschen ganska modest per kg producerat griskött. Vi menar att detta tillskott är alltför litet för att nå signifikant effekt och yrkar således på att öka det som vi menar att incitamentsstrukturerna för resurseffektivitet och en bättre djurvälfärd bäst utformas genom att rikta bidraget till slaktfärdiga grisar. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att höja djurvälfärdsersättningen. 7.7.3Höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner Regeringen har beslutat att stegvis minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från per liter till per liter. Regeringen har även beslutat att generellt höja energiskatten på dieselolja med per liter.65 Dessa kostnadspåslag kommer att ackumulera en merkostnad på mer än för jord- och skogsbrukssektorn. har konstaterat att ligger i den absoluta toppen i gällande skatt på diesel inom jordbruket.66 Därför har vi en vilja att, i motsats till regeringen, försöka möta de europeiska nivåerna, och vi föreslår därför att återbetalningen av koldioxidskatten höjs och motsätter oss de planerade höjningarna av skatten. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att höja återbetalningen av koldioxidskatt för jord- och skogsbruksmaskiner. 7.7.4En ren och grönskande natur Situationen i vårt innanhav är alarmerande. Döda bottnar, utfiskning, kraftig algblomning samt olje- och giftutsläpp hotar såväl livet i havet som, i förlängningen, hälsan för oss människor. Utvecklingen är dessvärre lika snabb som ohållbar, varför anser att Östersjöproblematiken måste ges en stor prioritet. Trots att vatten är källan till allt liv är respekten för det livsviktiga vattnet i många fall undermålig. kräver därför kraftigt skärpta straff för de fartyg som rengör sina tankar och sköljer ut avfallet i havet. För att minska problemet bör även samarbeta med övriga om en intensifierad kustbevakning. Dessutom är det av oerhörd vikt att de många tusentals dumpade gifttunnorna på möjligt tas om hand. prioriterar detta arbetet och vill tillskjuta medel för att återställa och sanera de förorenade områdena. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 samt 2016. Totalt satsar vi för att minska föroreningarna i . Att arbeta med djur och hantera brott mot djurskyddslagen kräver ofta både resurser och en särskild kompetens som tyvärr ofta saknas inom den ordinarie polisorganisationen . För att effektivisera arbetet med brott mot djurskyddslagen och understryka hur allvarligt samhället ser på denna typ av brott föreslår att i likhet med flera andra länder inrättar en särskild djurpolis. För att inte värdet av den svenska djurskyddslagstiftningen ska undermineras och för att inte en inhuman djurhållning i andra länder ska kunna utvecklas till en konkurrensfördel vill förbjuda import av varor som strider mot intentionerna med den svenska djurskyddslagstiftningen och som framställts genom att utsätta djur för svårt och onödigt lidande. Exempel på varor som skulle kunna bli föremål för ett sådant importförbud är köttprodukter från djur som avblodats utan bedövning, kinesiska pälsverk och gåslever. Som ytterligare ett led i att stärka djurskyddet anslår även ökade medel till länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Det är dock angeläget att skötsamma bönder inte känner sig trakasserade av vad som kan uppfattas som tjänstemän som saknar relevant kompetens för jordbruket. Vi avsätter och totalt för att stärka länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Alla söker vi efter trygghet i vardagen. Vare sig det rör sig om fysisk, ekonomisk eller social trygghet så vill vi veta att vi har något att falla tillbaka på om något går snett. Ett brottsoffer ska inte själv behöva ta upp jakten på sin förövare utan kunna lita på att samhället med kraft bistår i strävan att söka upprättelse. Arbetaren vars fabrik läggs ned eller tjänstemannen vars avdelning blir varslad ska inte behöva lämna hus och hem utan kunna falla tillbaka på ett trygghetssystem som garanterar en dräglig tillvaro. En nybliven tonårsmamma, där pappan undflytt sitt ansvar, ska inte lämnas ensam; samhället runt omkring ska finnas där för att lyssna, hjälpa och stödja. Vi behöver även nationell trygghet en förvissning om att vi svenskar är ett självständigt folk, fria att forma vårt rike och att tillsammans utmejsla vår framtid. I detta kapitel beskriver vi våra ambitioner att öka tryggheten. Vi stärker den nationella tryggheten genom satsningar på försvar och säkerhet, vi stärker den fysiska tryggheten genom ökade anslag till brottsbekämpning och vi stärker den ekonomiska och sociala tryggheten genom ett flertal reformer och ökade anslag. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka tryggheten. menar att det är statens kärnuppgift att värna vår frihet och att hävda vår territoriella integritet och vi anslår kraftigt ökade medel till Försvarsmakten. Våra satsningar involverar att återinföra värnplikten, uppgradera JAS till E/F-modellen samt införskaffa flera plan, utöka anslagen till förbandsverksamheten samt utöka anslagen till anskaffning av materiel och vapensystem. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att återta förlorad försvarsförmåga. menar tillika att det är statens kärnuppgift att garantera medborgarnas fysiska trygghet. Vi satsar därmed kraftigt inom rättsväsendet och ökar anslagen till polismakten, Kriminalvården, domstolsväsendet, samt . Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka de brottsbekämpande myndigheterna. fokuserar även på den ekonomiska tryggheten genom att reformera arbetslöshetsförsäkringen. Vi höjer taket till per dag, vi inför möjligheten att av arbetslöshet söka arbeten inom sitt geografiska område samt inom sitt kompetensområde och vi förbättrar villkoren för deltidsarbetslösa på så vis att de får rätt till 300 dagars a-kassa mot dagens . Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi på att reformera och förstärka a-kassan. ser med oro på hur människor hänvisas mellan olika myndigheter och alltför ofta hamnar mellan stolarna. Arbetsförmedlingen hänvisar folk till med motiveringen att de är för sjuka att jobba, medan gör samma sak fast tvärtom. Kvar blir den sjuke som bedömts som arbetsför, tillsammans med den arbetsföre som bedömts som sjuk. yrkar på en sammanslagning av , för att öka tryggheten för den enskilde. vill även stärka bostadsbidraget för ensamstående, underhållsstödet, graviditetspenningen och föräldrapenningen. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka tryggheten för familjer och barn. Själva grunden i att kunna skapa ett tryggt samhälle är att kunna styra sitt samhälle efter egna preferenser och behov att vara herrar i sitt eget hus. grundläggande utgångspunkt i all politik är att ska vara en självständig nation. All offentlig makt utgår från folket. anser att dagens EU-medlemskap saknar demokratisk legitimitet då unionen, tvärtemot vad svenskarna röstat för i folkomröstningar, har utvecklats till något som allt mer tar formen av en överstatlig federation. Vår långsiktiga målsättning är att ska lämna EU. Den budgetära effekten av att träda ut ur EU motsvarar en bruttobesparing på och under en fyraårig budgetperiod således . Detta utrymme kan vi dock inte skapa under innevarande budgetperiod emedan en process för att lämna EU kommer att ta än så. 8.3Kultur, identitet och sammanhållning gör i och med denna budget en offensiv satsning på områdena kultur och idrott. menar att det finns en intim koppling mellan förekomsten av en gemensam kultur, en gemensam identitet och inre solidaritet och social tillit i samhället. Att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet blir i det perspektivet en av de mest angelägna politiska frågorna. Detta är bakgrunden till att vill se betydande satsningar på såväl det materiella som det immateriella kulturarvet. Bland de mer betydande satsningarna på kulturarvet kan nämnas bland annat det ökade stödet till kulturarvsinstitutionerna, inrättandet av en statlig kulturarvsfond, införandet av ett kulturarvs-ROT vid restaurering av kulturhistoriskt värdefulla byggnader, ökade satsningar på bevarandet och levandegörandet av det maritima och det kyrkliga kulturarvet samt förstärkandet av kulturarvslyftet. Parallellt med de ökade satsningarna på det svenska kulturarvet vill vi, bortsett från stödet till de nationella minoriteterna, se en avveckling av den samhällssplittrande, mångkulturalistiska kulturpolitiken. Våra satsningar finansieras också delvis genom att vi i förhållande till regeringen är något mer återhållsamma med skattesubventionering av samtidskonst och samtidskonstnärer. Trots att insatser gjorts och görs för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade inom kultursektorn så är det fortfarande en lång väg kvar innan personer med funktionsnedsättning kan sägas ha samma tillgång till kulturlivet som övriga medborgare. uppfattning är att arbetet med att förbättra attityder, undanröja fysiska hinder samt med att implementera nya tekniska lösningar och arbetsmetoder behöver skyndas på och kvalitetssäkras. Kulturens positiva inverkan på hälsan och den upplevda livskvaliteten är rikligt dokumenterad. vill mot bakgrund av detta att fler grupper ska få tillgång till kulturlivet. Genom att utöka Skapande skola-satsningen till att även omfatta förskolan vill vi ge alla mindre barn, oavsett familjebakgrund, en möjlighet att utveckla sin kreativitet och att få ta del av såväl kvalitativ som bred barnkultur. Just hälsoaspekten är också en av de avgörande orsakerna till att vi vill permanenta och kraftigt utöka stödet till kultur och idrott för äldre. Att upprätthålla såväl bredd som spets inom den svenska idrottsrörelsen är mycket viktigt eftersom de förutsätter varandra. Till skillnad från regeringen väljer vi att ge fortsatt stöd till den elitsatsning som syftar till att stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och ge oss nya framgångsrika idrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen. Att stödet till idrotten inte räknas upp enligt pris- och löneomräkning (PLO) innebär i praktiken att anslaget gradvis urholkas , vilket i förlängningen riskerar att drabba idrottsrörelsens basverksamhet och barn- och ungdomsidrotten. För att undvika detta utökar idrottens basstöd , i förhållande till regeringen. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att stärka svensk kultur och idrott. Det militära försvaret ska genomföra de insatser som riksdag och regering beslutat eller som i övrigt följer av Försvarsmaktens uppgifter. Försvarsmakten ska lösa följande uppgifter: upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta söka samverka och kostnadsdela verksamheten med de nordiska grannländernas försvarsmakter i mån av ingångna avtal med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov äga beredskap att snabbt kunna ställa personal till förfogande för räddningsledare vid terrorism eller annan asymmetrisk krigföring äga beredskap att kunna sända en utlandsstyrka för fredsbevarande eller fredsskapande insatser med stöd av FN-mandat. yrkar på att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst i om det råder krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Det finns inte tillräckliga skäl att vi ska ansluta oss till Nato. Nato har förvisso historiskt löst många svåra uppgifter, inte minst har man besegrat det kommunistiska genom kapprustning. har dock sedan spelat en faktisk roll som en alliansfri, militärt stark, fredsbevarande nation. försvarspolitik ska fokusera på försvaret av . Genom att stärka vårt eget försvar, genom att fullt ut verka för ett nordiskt försvarssamarbete och genom partnerskapet för fred med Nato tar sitt säkerhetspolitiska ansvar. När återfått ett existensförsvar så är det rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsskapande och fredsbevarande insatser med FN-mandat bakom. Det är en balanserad inställning långt från både isolationism och förlorad självständighet. Försvarsmakten ska inte delta i . ska inte heller utlova ensidiga solidaritetsgarantier. I partnerskap med Nato bör det finnas konkreta planer för såväl vilket bistånd ska lämna vid angrepp mot ett eller flera Natoländer som lika konkreta planer över den hjälp vi kan vänta av Nato vid angrepp på . För att kunna avtala och skapa ett konkret partnerskap med Nato måste äga en militär kapacitet som är avsevärt mer utvecklad än den nuvarande. Vi avsätter 2013, 2014, 2015 och 2016. Totalt avsätter vi för att återta försvarsförmåga. Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. Hotbilden kan snabbt förändras, däremot kan vi inte snabbt återta acceptabel försvarsförmåga. Faktiska styrkeförhållanden och värstafallscenarier måste vara underlag för vårt behov av militärt försvar. bör efter en förstärkning av försvaret ha ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att detta i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Det moderna militära försvaret är beroende av högteknologiska system för att skapa ett starkt skalskydd och därigenom avskräcka från fientligheter och påtryckningar, men det är fortfarande beroende av folkets försvarsvilja och den enskilda soldatens mod och beslutsamhet. En stärkt försvarsvilja och en förankring av försvaret hos folket uppnås främst genom värnpliktsutbildning och starka frivilligorganisationer. En återinförd värnplikt är nödvändig för att på ett trovärdigt sätt nå upp till den kvantitet förband som är nödvändig för försvaret av . Cirka 7 000 värnpliktiga bör utbildas i grundläggande militär utbildning (GMU) och cirka hälften av dessa utbildas vidare för krigsplacering i brigaderna. I och med återaktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Anställda och kontrakterade är lika många som i regeringens förslag. Årliga övningar i brigader är helt avgörande för att uppnå politisk vilja, dvs. användbara, tillgängliga, väl samövade fältförband för nationella och internationella uppgifter. Ett nytt system för krigsförbandsövningar (KFÖ) bör införas där varje brigad tränas . 8.4.3Försvarets finansiering och materielförsörjning var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. För att garantera rikets säkerhet måste nedrustningspolitiken få ett slut. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare, men fortfarande har det stor ekonomisk betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel, och en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Vidare bör återta kravet på s.k. offset (motköp) i syfte att gynna svenska små och mellanstora företag (SME-företag). Svenska myndigheter bör tilldela underleverantörer en god andel av kontrakten i syfte att ekonomiskt gynna viktiga innovationsföretag enligt rätten att göra så i artikel 21 punkt 4 i försvarsupphandlingsdirektivet. Statligt finansierad forskning och utveckling (FoU) är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. Försvarsindustrin berör cirka 30 000 jobb och sysselsätter indirekt cirka 100 000 människor. Gripen, robotar, luftvärn, u-båtar och korvetter samt rymdteknik med kommande militär tillämpning visar att de svenska vapensmedjorna inte bara har stolta anor utan även en framtid om regering och riksdag sköter frågor om upphandling och FoU klokt. När vi köper svensk försvarsmateriel som är producerat med högteknologi så sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportordrar för Gripen E/F är exempelvis stor, och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. Exempelvis har det beräknats att de totala nettovinsterna för är 2,6 gånger högre än kostnaderna.67 Armén bör bestå av såväl rörliga fältförband som territorialförsvarsförband. En fältarmé med samövade brigader är oundgänglig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontrakterade kan en och en halv mekaniserad brigad sättas upp. Ytterligare brigader bör sättas upp successivt när försvarsförmågan återtas med målet att ha sex mekaniserade brigader. Bemanning av dessa måste i så fall ske med en blandning av kontrakterad och värnpliktig personal. Territorialförsvarsförband skapas ur de nationella skyddsstyrkorna/hemvärnet och kan utgöras av lokalt rekryterade värnpliktiga och frivilliga soldater med minst GMU och kort mobiliseringstid. Marinen har ett behov av såväl en förstärkt regional indelning som förnyade materielsystem . Vi föreslår därför att Marinbas öst (), Marinbas väst () samt och marindetachement bör sättas upp. Marinbas öst () bör sättas upp för att utbilda till kustartilleribrigader. bygger på värnplikt och dubbel organisation (freds-/krigsorg.) medan övriga marinen bygger på anställda och kontrakterade. Jämte flygflottilj (F7 ), flygflottilj (F17 ) och flygflottilj (F21 ) bör flygflottilj () sättas upp. Flygvapnet bygger på anställda och kontrakterade. Bas 90-systemet bör återskapas.