mot · H002C400 · 2012-10-05 00:00:00 — En social och ekologisk bostadspolitik för alla 4.1Mål om 40 000 nya bostäder per år6 4.3Ett allmännyttigt bostadsföretag i alla kommuner7 4.4Behovet av obligatoriska bostadsförmedlingar8 4.6Kommunens rätt att bestämma upplåtelseform i detaljplan9 4.7Planera för cykelvägar i byggandet9 5.2Hissbidrag för ökad tillgänglighet12 6.1Värna allmännyttan och bruksvärdesprincipen13 6.1.1Stoppa ombildningarna av hyresrätter13 6.1.4Skydd mot kraftiga och snabba hyreshöjningar15 6.1.5Slopad fastighetsskatt för hyreshus16 6.2Trygghet att hyra i andrahand16 6.2.1Skäliga hyror på andrahandsmarknaden16 6.2.2Kommunal förmedling av andrahandslägenheter17 6.4.2Stärk den kooperativa hyresrätten20 7.1Mål och syfte med bostadsbidragen21 8.1Regelbunden kartläggning av hemlösheten23 8.3Bostad som en rättighet för alla24 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mål om att bygga 40 000 bostäder varav majoriteten hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning om passivstandard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmännyttigt bostadsföretag i varje kommun. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska bostadsförmedlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala boendeplaneringsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompletteringsbebyggelse för blandade boendeformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrade parkeringsnormer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sammanhållet bostadsprogram för svaga bostadsmarknader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sammanhållet bostadsprogram för landsbygden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprustningsstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ROT-avdraget.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hissbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjuka hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Kemikalieinspektionens och utökade ansvar avseende sjuka hus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stopp för ombildning och utförsäljning av allmännyttans lägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förvärvslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av lagstiftningen om allmännyttan och förändringen av hyreslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmännyttans hyresnormerande roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort påtaglighetsrekvisitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den s.k. skyddsregeln ska gälla vid ombyggnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad fastighetsskatt för hyresrätter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oskäliga hyror vid andrahandsuthyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förmedling för uthyrning av lägenheter i andra hand. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat bostadsförsörjningsansvar för kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras angående olika former av hyresgarantier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentarisk utredning om boendesegregationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat inflytande i allmännyttan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlösheten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelbundet kartlägga hemlösheten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vräkningar och hyreslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vräkningar av barnfamiljer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas rätt till bostad.2 1 Yrkandena 13, 14 och 25 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 32, 33, 35 och 36 hänvisade till SoU. behöver en bostadspolitik med höga ambitioner. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. Vårt mål är att det ska byggas 40 000 bostäder och i den här motionen presenterar vi åtgärder för att uppnå detta. Våra förslag handlar också om upprustning av det nuvarande bostadsbeståndet. Motionen innehåller även förslag till åtgärder som syftar till att stärka hyresgästens ställning och att värna om allmännyttan i . Slutligen vill vi ha en översyn av reglerna kring bostadsbidrag och bostadstillägg, och vi behandlar problemen med växande hemlöshet. Det råder en akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. Enligt Boverket1 bedömer 135 av landets kommuner att de har brist på bostäder, och antalet kommuner som uppger bostadsbrist fortsätter att öka. Bostadsbristen innebär att trångboddhet och otrygghet breder ut sig. Följden blir att människors livssituation försvåras, att deras drömmar och frihet inskränks. Även arbetsmarknadens funktionssätt påverkas när människor tvingas tacka nej till arbeten för att de saknar bostad. Särskilt stor är avsaknaden av hyresrätter. Hela 242 kommuner uppger i bostadsmarknadsenkät att de har brist på hyresrätter. Bristen på hyresrätter drabbar främst personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har råd att köpa en bostad, t.ex. ungdomar. Cirka 250 000 unga vuxna saknar ett eget boende. För att fylla behovet skulle det behövas ca 160 000 bostäder2. ligger bostadsbyggandet på en historiskt låg nivå. har antalet byggda bostäder i legat runt 20 000 , en byggtakt som bara underskridits . påbörjades ca 7 300 bostäder. 4.1Mål om 40 000 nya bostäder vill möta bostadsbristen med ett ökat bostadsbyggande. Genom dessa investeringar i nyproduktion av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 nya bostäder . En majoritet av dessa bör vara hyresrätter. Vi är därför beredda att avsätta statliga medel de kommande tio åren för att långsiktigt investera i byggandet av hyresrätter. Vad som ovan anförs om ett mål om 40 000 nya bostäder varav majoriteten hyresrätter bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi föreslår att det införs ett statligt investeringsstöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning mot miljövänliga hyresrätter. Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Som villkor för att ta del av stöden ställs krav på att boendekostnaderna blir rimliga enligt samma ordning som tillämpades inom det tidigare investeringsstöd som fanns. Målet ska vara ett i förväg fastställt produktionskostnadstak. För att få stöd ska fastigheterna vara energieffektiva och klara energiförbrukningskrav som är differentierade beroende på geografisk zon. Investeringsstödet ska riktas mot orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. Även kooperativa hyresrätter liksom studentbostäder med hyresrätt omfattas av stödet. Bidraget kan uppgå till högst per lägenhet och med en stimulans på . Inriktningen på hyresrätter behövs så länge denna boendeform är missgynnad. Forskning visar att en tidsbegränsning är viktig för att komma igång med bostadsproduktionen. Vi avser därför att dessa investeringsstöd riktade till hyresrätter avskaffas . Därefter behöver stödet utvärderas, dess effekter kartläggas och nya riktlinjer tas fram. För att komma till rätta med den akuta bostadsbristen avsätter vi också medel för ett ombyggnadsstöd så att befintliga kontorslokaler m.m. kan göras om till hyresrätter. Utifrån tidigare erfarenheter gör vi bedömningen att av det totala investeringsstödet bör gå till ombyggnationer. I budgetmotion (2012/13:C4009) anslås medel för detta ändamål. Vad som ovan anförs om investeringsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. menar att alla nya bostäder ska byggas med så kallad passivstandard, dvs. att energiförbrukningen ska ligga på 4555 kWh per kvadratmeter beroende på plats i . Detta bör vara norm vid nybyggnation. Vad som ovan anförs om utredning av passivstandard bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Ett allmännyttigt bostadsföretag i alla kommuner Allmännyttan är av största vikt både för en social bostadspolitik och för bostadsförsörjningen. Därför bör en del av den statliga bostadspolitiken vara att säkerställa och utveckla allmännyttans ställning. Regeringens politik går dessvärre i motsatt riktning. Under förra mandatperioden upphävde regeringen den s.k. tillståndsplikten vid överlåtelser av kommunala bostadsföretag. Det innebär att det står kommunerna fritt att sälja hela eller delar av de allmännyttiga bostadsbestånden utan att begära tillstånd. Ett av skälen för lagändringen uppgavs vara att alla kommuner inte har allmännyttiga bostadsföretag. Det är en märklig ordning att motivera upphävandet av ett generellt regelverk som träffar alla kommuner med att en handfull kommuner inte har ett allmännyttigt bostadsbolag. Tvärtom är det viktigt att kommunerna stärker sina bostadsföretag och utvecklar möjligheterna att tillhandahålla bra bostäder till självkostnads- och bruksvärdesprinciper. Av detta skäl bör det i varje kommun finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag. I syfte att uppnå detta bör de kommuner som saknar ett allmännyttigt bostadsbolag ha ansvar för att ett sådant byggs upp i kommunen. Regeringen bör återkomma med förslag kring hur detta ska genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Behovet av obligatoriska bostadsförmedlingar Man ska inte behöva vara beroende av kontakter för att få en bostad. Förutom att det måste finnas fler bostäder, och i synnerhet hyresrätter, måste dessa fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. För detta ändamål är bostadsförmedlingar ett bra verktyg. Förutom att bostadsförmedlingar kan fördela bostäder på ett rättvist sätt kan de vara ett betydelsefullt instrument för boendeplanering genom att statistik på önskade bostäder avseende läge och storlek blir tillgänglig. I 3 § bostadsförsörjningslagen står det att inrättandet av en bostadsförmedling och regionalt samarbete är frivilligt. Regeringen kan däremot, om behov föreligger, ålägga en kommun att inrätta en bostadsförmedling lokalt eller regionalt. Frivilligheten bör tas bort. Alla kommuner ska i stället vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheter enligt turordning. Förtur p.g.a. sociala eller medicinska skäl ska medges. Vad som ovan anförs om obligatoriska bostadsförmedlingar bör som sin mening ge regeringen till känna. Kommunerna ges genom 5 kap. 7 § (PBL) en möjlighet att utifrån ett program ge förutsättningar för hur ett bostadsområde ska byggas med avseende på antal lägenheter, upplåtelseform och så vidare. Detta är dock inget krav. menar att det ska vara obligatoriskt för kommunerna att upprätta boendeplaneringsprogram för att kunna garantera hög kvalitet i bostäder och boendemiljöer. Vi tror också att obligatoriska boendeplaneringsprogram skulle främja samhällsdebatten kring bostadsfrågor. Boendeplaneringsprogrammen ska redovisas till regeringen via länsstyrelserna. De ska vara heltäckande och övergripande och behandla såväl handlingsplaner för nyproduktion och ombyggnad som förändringar i service, infrastruktur och omgivande miljö. Vad som ovan anförs om obligatoriska boendeplaneringsprogram bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillgången till mark och villkor för markanvisning är viktigt för den kommunala utvecklingen och möjligheten att möta behovet av bostäder. För kommunen kan det vara kortsiktigt lockande att göra sig av med mark och sälja till högstbjudande. Men långsiktigt är det fördelaktigt att kommunen har kontroll över så mycket mark som möjligt. Därför bör kommuner i större utsträckning än avstå från att sälja mark och i stället välja att upplåta marken med tomträtt. driver att det ska vara en utgångspunkt för kommunens arbete med det obligatoriska boendeplaneringsprogrammet. 4.6Kommunens rätt att bestämma upplåtelseform i detaljplan Människors möjligheter att välja hur de vill bo bör stärkas. Därför är det angeläget att kommunerna genom en aktiv bostadspolitik bidrar till ett varierat utbud av bostäder och upplåtelseformer. På så vis förbättras möjligheterna för den enskilde att få ett bra och ändamålsenligt boende. Bostadspolitiken är också viktig för att bekämpa den segregation som framför allt präglar våra stora städer. Förslaget om obligatoriska boendeplaneringsprogram ovan är ett sätt att säkerställa att det byggs med blandade upplåtelseformer. Det skulle också vara en viktig åtgärd för att bryta segregationen. En annan konkret åtgärd kan vara att förändra så att kommunerna ges möjlighet att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan. Förutsättningarna för att använda översiktsplaner på motsvarande sätt bör också ses över. Det är viktigt att det finns regler som gör att inte hyresrätter som skapas på detta sätt kan omvandlas till bostadsrätter. Vad som ovan anförs om möjligheter för kommunen att föreskriva en viss upplåtelseform i detaljplan bör som sin mening ge regeringen till känna. För att skapa fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer bör också kompletteringsbebyggelse användas i större utsträckning så att det byggs fler hyresrätter i utpräglade villaområden och områden där bostadsrätter dominerar. På motsvarande sätt är det önskvärt att villor, radhus och bostadsrätter byggs i områden som domineras av hyresrätter. Även kompletteringsbebyggelse av radhus, kedjehus eller parhus i hyresform bör prövas. Vad som ovan anförs om kompletteringsbebyggelse för blandade boendeformer bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.7Planera för cykelvägar i byggandet Vid planering av nya bostäder och förändringar av bebyggda miljöer ska höga krav ställas på miljövänliga transportmöjligheter och minskad bilanvändning. Det förutsätter ett planeringsperspektiv som väger samman ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter med markanvändnings- och bebyggelsefrågor. Cykeln är ett viktigt transportmedel. Aspekter som minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet är alla intimt förknippade med cykeln. Men det finns även positiva sociala dimensioner i och med att cykeln är ett relativt billigt transportfordon. Det gör att den är tillgänglig även för människor med låga inkomster, t.ex. barn och ungdomar. I Kapacitetsutredning konstateras också att bilen måste få en minskad roll och cykeltrafiken förbättrade möjligheter för att vi ska nå våra klimatmål. Cykeltrafiken prioriteras sällan med avseende på investeringar. Därför bör tillgången till cykelvägar i bostadsområdena säkerställas i de planeringsinstrument som finns i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I (PBL) finns en bestämmelse om att det för varje tomt ska finnas ett lämpligt utrymme för bilparkering. Detta är grunden för de parkeringsnormer som beslutas av kommunerna. menar att kommunerna, framför allt i de större städerna, bör fortsätta att se över sina parkeringsnormer. En hållbar utveckling kräver att vi utvecklar alternativ till massbilismen framför allt i tätorterna. Därför ska kravet på bilparkering lyftas bort från PBL. Tillgång till bra kollektivtrafik och goda förutsättningar för cykeltrafik bör i stället lyftas fram. Detta skulle också bidra till att sänka kostnaderna och hyrorna i nyproduktionen. I 2011:28, Hur hanterar kommunerna frågan om lägre krav på parkeringsplatser, presenteras trender som visar att det finns ett ökat fokus på cykelparkeringar och att kraven på parkering ofta skrivs ner, vilket är utmärkt. Kommuner i de större städerna kan reducera kraven vad gäller parkering vid t.ex. flerfamiljshus i områden som har god tillgång till kollektivtrafik. Vad som ovan anförs om förändrade parkeringsnormer bör som sin mening ge regeringen till känna. som det råder bostadsbrist på många platser i landet så finns det också en del kommuner med väldigt svaga bostadsmarknader. Befolkningsminskningen på dessa orter har skapat ett akut behov av att avveckla lägenheter, och inte sällan har bostadsföretagen svåra ekonomiska problem. () beräknar att det finns ett behov av att skriva ner värdena med ca i dessa företag fram . För många kommuner och/eller deras bostadsföretag blir detta en övermäktig uppgift. Det behövs en samverkan med berörda parter kring ett program för att hantera problem på svaga bostadsmarknader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även på orter med svaga bostadsmarknader finns det givetvis företag som är i behov av att rekrytera personal, och då är bostadsfrågan central. Det kan t.ex. vara svårt att få lån för att bygga en villa på orter med fallande priser på villor. Det kan innebära att nyproduktionspriset överstiger marknadsvärdet på fastigheten. En sådan situation kan innebära stora problem för det lokala näringslivet och för enskilda familjer. BKN har lämnat förslag till kreditgarantier i denna situation. Lokalt kan även kreditgarantiföreningar (KGF) och sparbanker spela en kompletterande roll vid finansiering av ny- eller ombyggnad av bostäder. Betydelsen av KGF i glesare bygder är något som bl.a. föreningen tar upp. Småkom anser att det krävs en samordnad, statligt ledd bostadspolitisk strategi om vi ska kunna bryta dödläget på bostadsbyggnadsfronten i landsbygdens många kommuner och skapa en långsiktigt hållbar och framtidsinriktad bostadsproduktion. Det räcker således inte med enstaka insatser som ett mer rationellt byggande. delar bedömningen att det behövs en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygd och mindre orter. Regeringen bör återkomma med förslag på ett sammanhållet bostadsprogram för landsbygden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Under de s.k. rekordåren 19611975 byggdes det 1,4 miljoner bostäder. Detta sysselsatte omkring 360 000 bygg- och anläggningsarbetare. finns 850 000 lägenheter i flerfamiljshus från . Cirka 300 000 är i upprustningsbehov inom allmännyttan. är hyresfastigheter liksom bostadsrättsföreningar undantagna från regeringens ROT-bidrag. vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet och med låg energiförbrukning, samt låga koldioxidutsläpp. Befintligt bostadsbestånd bör upprustas för dagens och framtidens behov. Därför föreslår vi att det införs ett upprustningsstöd för boende i flerfamiljshus. Stödet riktas till hyresrätter eller bostadsrättsföreningar som genomför genomgripande renovering förutsatt att den leder till minskad energianvändning. utgör användningen av energi i bostäder och lokaler av den totala energianvändningen. Upprustningsstödet bör utgå till av arbetskostnaden upp till ett tak om per lägenhet (dvs. i stöd per lägenhet). Med vårt stöd skulle 60 000 hyreslägenheter kunna totalrenoveras . I budgetmotion (2012/13:C400) avsätter vi för detta ändamål. Vad som ovan anförs om att införa ett upprustningsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. I ett läge där byggkonjunkturen nu viker menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. Som en konjunkturåtgärd vill vi därför behålla dagens ROT-avdrag för att sedan ersätta det med andra, mer samhällsnyttiga byggsatsningar. Förutom att renovera flerfamiljshus föreslår vi bland annat stöd för att rusta välfärdslokaler och att tillgänglighetsanpassa offentliga och kommersiella lokaler. För att få en bättre fördelningspolitisk profil på dagens ROT-avdrag föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till . gör mer än hälften av köparna av ROT-tjänsterna en skattereduktion som är . Vad som ovan anförs om att införa ett upprustningsstöd bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Hissbidrag för ökad tillgänglighet Samhället har ett omfattande ansvar för en generell tillgänglighet och anpassning av boendet för personer med olika former av funktionsnedsättning utifrån deras individuella behov. Kvinnor och män med funktionsnedsättningar ska ha ett stort inflytande över det egna boendet och dess närmiljö, menar . Se även motion Delaktighet för personer med funktionsnedsättning. kommer andelen äldre att öka. Det ställer särskilda krav på anpassning av bostäder, bostadsområden, service och trafiksystem. Att installera hiss i befintliga bostäder är en av de mest effektiva åtgärderna för att skapa tillgänglighet, och hiss är av stor betydelse för äldres möjligheter att bo kvar hemma, vilket många äldre önskar. Dessvärre är hissinstallation också väldigt kostsamt. Därför bör ett hissbidrag inrättas. Vi avsätter till detta i vår budgetmotion. Erfarenheterna från tidigare hissbidrag har visat att intresset för sådana bidrag varit stort och också bidragit till att hissar installerats. Äldredelegationen har belyst frågan om hissbidrag och pekar på vikten av att ett sådant bidrag utgår . Hissbidrag bör utformas som ett tillgänglighetsbidrag för att även täcka in sådana tillgänglighetsskapande åtgärder som behövs utöver hissen och som kan vara nödvändiga för att hissen som sådan ska ha någon betydelse för tillgängligheten i fastigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Byggfel och pressade byggtider skapar hus som gör människor sjuka. Trots larm fortsätter problemen än . De åtgärder som vidtagits på byggområdet är exempelvis den obligatoriska ventilationskontrollen, OVK (1992), förändringar av byggregler så att de nu omfattar metoder för fuktsäkerhetsprojektering (2006) och djupgående undersökningar av byggnaders tekniska status, (2009). Det är långt ifrån tillräckligt. Regeringen bör ge i uppdrag att intensifiera arbetet med att förebygga uppkomsten av sjuka hus. Inte sällan är det tidspressade byggprojekt som har betydelse i sammanhanget. Vad som ovan anförs om sjuka hus bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vistas inomhus under en stor del av vår tid. Myndigheter borde ha ansvar för att säkerställa en inomhusmiljö som inte leder till livslånga hälsobesvär. Det finns ingen myndighet som kontrollerar vilka kemiska föroreningar som kan förekomma i nybyggda fastigheter. Kemikalieinspektionen som ansvarar för en giftfri miljö har exempelvis inte något ansvar för inomhusmiljön. å sin sida har inget uppdrag att kräva miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) vid nybyggnation och renoveringar av fastigheter. Det är viktigt att kunna säkerställa en god inomhusmiljö. Vi föreslår därför att Kemikalieinspektionen får ansvar för att ta fram gränsvärden för att begränsa förekomsten av kemiska gifter i inomhusmiljön och att får ansvar för att tillsyn av att MKB (miljökonsekvensbeskrivningar) utförs vid nybyggnation och renoveringar av fastigheter. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1Värna allmännyttan och bruksvärdesprincipen värnar allmännyttans roll och framtid.