mot · H002U307 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Rätten att kunna äta sig mätt är en mycket viktig fråga och FN:s första mål i millenniemålen är också att Utrota extrem fattigdom och hunger. Delmålen är att halvera andelen människor som lever på mindre än per dag till 2015, jämfört med , samt att halvera andelen människor som lider av hunger till 2015 jämfört med . I FN:s rapport konstaterar man att fattigdomsminskningen går framåt trots svåra bakslag orsakade av den ekonomiska lågkonjunkturen och kriserna för livsmedels- och energiförsörjningen, och som helhet är utvecklingsländerna fortfarande på väg att nå målen att halvera fattigdomen . Det är vår uppfattning att kampen mot att utrota fattigdom och hunger skulle gynnas av att signerar FN:s tilläggsprotokoll om ESK-rättigheter. ägde det första signeringstillfället för ett tilläggsprotokoll till rum i FN i . Flera EU-länder har skrivit under liksom många stater i och men är fortfarande inte ett av dem. Trots att regeringen länge har betonat mänskliga rättigheter och deras betydelse, inte minst i den internationella politiken, har man visat ett stort motstånd mot ett tilläggsprotokoll till . Flera organisationer, bl.a. , Action Aid, och (Food First Information and ) menar att protokollet kan bli ett viktigt verktyg för att uppnå FN:s millenniemål. Först när fattiga och utsatta människor själva har möjlighet att utkräva sina rättigheter kan fattigdom och orättvisor på allvar bekämpas. Bristande tillgång på mat, vatten, sjukvård, arbete och utbildning är alla exempel på kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter som miljontals fattiga och utsatta människor förvägras . Det finns tydliga dokumenterade fall där kränkningar av dessa rättigheter har skett. Det kan t.ex. gälla ursprungsfolk som fått sina försörjningsmöjligheter förstörda på grund av att deras regering inte skyddat och respekterat deras mänskliga rättigheter. Andra exempel är bl.a. frågor som rör mödradödlighet (ett av millenniemålen), diskriminering vad gäller rätten till utbildning, rätten till bostad och frågan om tvångsvräkningar och husförstörelser. Protokollet möjliggör att individer som fått sina ekonomiska eller sociala rättigheter kränkta på nationell nivå nu kan lämna in ett klagomål till den som bevakar staters efterlevnad av konventionen. Om klagomålet uppfyller de uppställda kriterierna inleder kommittén ett förfarande. För att tilläggsprotokollet ska träda i kraft måste minst tio länder ratificera det. Därefter kan individer i de stater som skrivit under det börja utnyttja den nya klagoinstansen. Att inte skriva på tilläggsprotokollet, och att ha motarbetat dess tillkomst, ställer i en dålig dager. Tilläggsprotokollet är en realitet, ESK-rättigheterna har varit det . Att skriva på protokollet leder inte till att andra rättigheter nedvärderas, istället får äntligen alla rättigheter samma status. Både FN och har slagit fast att de mänskliga rättigheterna är odelbara, inbördes beroende av varandra och inte kan rangordnas. bör vara ett internationellt föredöme och en stark röst i världen för mänskliga rättigheter och bör därför sälla sig till skaran av undertecknare med målet att ratificera tilläggsprotokollet. Med detta anser vi att bör ansluta sig till tilläggsprotokollet till om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Shadiye Heydari (S)