ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ub318 · 2012-10-04 00:00:00 — Utöka registerkontrollen även till gymnasiet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal som arbetar med barn. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg som funnits syftar till att öka skyddet för barn genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. När lagen tillkom ansåg man att ungdomar inom gymnasieskolan inte behövde samma skyddsbehov eftersom man kan freda sig själv bättre som tonåring än som liten. Med detta resonemang missar man minst två viktiga aspekter: dels att barn är barn ända upp till och har rätt att skyddas mot övergrepp, dels att en elev ofta befinner sig i en viss beroendeställning gentemot en vuxen person, vilket kan utnyttjas av olämplig personal. Det är vuxenvärldens ansvar att hindra att barn utsätts för övergrepp eller far illa. Ett sätt att öka skyddet för barn är en översyn av den befintliga registerkontrollen. Det är inget fullgott skydd men en bland många viktiga åtgärder för att förhindra att fler barn blir offer. Det finns ingen logik i att lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen, men inte anställda i gymnasieskolan. Detta är inte rimligt, barn är barn . Vi menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.
mot · H002Ub319 · 2012-10-03 00:00:00 — Bättre studievillkor högre utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. Många av dagens studenter lever under eller på fattigdomsgränsen. De skulle definitivt göra det om de inte jobbade extra. gör nästan alla studenter det för att klara sin tillvaro som de studerar. Det ogynnsamma studiemedelssystemet gör det riskfyllt att studera för studenter som inte har föräldrar som har en god ekonomi. Heltidsstudier är bara förbehållet några få eftersom de som kan studera utan att arbeta extra är väldigt få. Därmed sjunker kunskapsnivån hos studenterna. Studenter från studieovana hem och studenter med barn drabbas hårt av detta. Om man menar allvar med det livslånga lärandet, om man menar allvar med att utbildning ska vara klassutjämnande, då är det att se över de ekonomiska och sociala villkoren för eftergymnasial utbildning så att de gynnar effektiva studier.
mot · H002Ub320 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. Att ha ett körkort kan vara avgörande för om man får ett jobb eller inte. Arbetslivets krav på kunskap och färdigheter förändras i takt med att samhället förändras och moderniseras. är det i många fall ett krav från arbetsgivare att en arbetstagare har körkort. Det är inte minst viktigt i glesbygd där bil och körkort ofta är nödvändigt för att kunna få ett arbete eftersom de allmänna kommunikationerna inte är lika utbyggda som på större orter. ser vi också hur körkortet riskerar att bli en klassfråga när det är en så stor kostnad att alla unga inte har råd att skaffa sig ett körkort. som det blir alltmer kostsamt att ta körkort drabbar det unga människor som är i slutet av sin skoltid och i början av sitt vuxenliv. Det borde därför inom gymnasieutbildningen finnas möjligheter att genomgå körkortsutbildning, vilket skulle öka ungdomarnas möjligheter att få en anställning efter avslutade gymnasiestudier.
mot · H002Ub321 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesbevis i gränsregioner. En av de stora fördelarna med regionförstoring är att människor har bättre möjlighet att hitta ett arbete som motsvarar deras kompetens och för företag med arbetskraftsbrist får man större möjligheter att rekrytera kompetent personal. I hindras denna utveckling av att och har olika krav på yrkesbevis och utbildningar. Väldigt ofta är skillnaderna små men byråkratin och tidsutdräkten för att få utbildningar godkända hindrar arbetsmarknadens funktionssätt. Exempelvis tar det att få en dansk sjökapten godkänd för att få ta ansvaret för ett svenskt skepp. Problemet finns på de flesta yrkesområden inte minst inom vården och byggsektorn. Människor som utbildar sig för yrken inom gränsregioner borde automatiskt få yrkesbevis i bägge länderna. En sådan ordning finns mellan och och borde tillämpas mellan de nordiska länderna också.
mot · H002Ub322 · 2012-10-03 00:00:00 — Ökade anslag till den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade anslag till den högre utbildningen. Det är övertygelse att möjligheter att också kunna konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet. Vad gäller högskolor och universitet vittnar rapporter om kurser med så få lärarledda lektioner och så pass stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö, och studenter och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån för den högre utbildningen, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå det vill säga att komma åter till 1994/köpkraft indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena . SULF () har tidigare krävt ett tillskott på avsedda för områdena samhälle, humaniora, teologi och juridik samt för områdena naturvetenskap och teknik, för att nå upp till 1994/köpkraft. Höj anslagen till lärosätena föreslår därför ett ökat anslag med totalt för att komma tillrätta med bristerna och för att säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen, som kommit att urholkas alltmer.
mot · H002Ub323 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ges under samma förutsättningar som gäller för övriga studenter . Sfi-undervisningen ska ge invandrare och flyktingar en grund för att lära sig svenska språket som är nyckeln till samhället. Att lära sig svenska öppnar upp för att kunna delta aktivt i samhället och ger bättre möjligheter till arbete. Personer som studerar på gymnasienivå, komvux eller folkhögskola har rätt till studiemedel och studielån. Men för de som studerar sfi-utbildning så hänvisas man till försörjningsstöd. Följden har blivit att många stannar kvar i sfi-utbildning för att behålla sitt försörjningsstöd. Detta skickar ut fel signaler. Det borde vara mer rimligt och skapa större incitament till att snabbt lära sig svenska språket om sfi-utbildning sker på samma villkor och med samma förutsättningar som övrig vuxenutbildning med rätt till både studiestöd och studielån. Detta skulle öka studietakten och utkräva ett ansvar på samma sätt som för övriga studenter .
mot · H002Ub326 · 2012-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till studielån för personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av fribeloppet. Kunskap och bildning är centralt och de är viktiga delar i att utveckla möjligheter för individer. Det svenska studiemedelssystemet möjliggör studier oavsett föräldrarnas inkomst. Ambitioner kan förändras och vägval ske i livet även i medelåldern. Vi förväntas arbeta allt längre, och med livserfarenhet och kunskaper kan även yrkeskarriärer förändras. Mitt i livet kan nya yrkesdrömmar ta fart och detta tillsammans med att vi har yrken där det är svårt att hitta utbildad arbetskraft, bör möjligheten till studier förlängas även efter det att man fyllt . Det vore en möjlighet för individer att satsa på en ny karriär likaväl som det skulle möjliggöra för arbetsgivare att hitta personer som har både adekvat utbildning och livserfarenhet som kan komma till nytta på arbetsplatsen. Dagens studiemedelssystem innebär att det inte är möjligt att söka studiemedel . Oavsett om man har haft lån och detta är avbetalt. En ny modell bör kunna utformas där åldersgränsen höjs från och där återbetalningstiden samt maximalt lånebelopp ses över. Detta bör ges regeringen tillkänna. Den som har beviljats studiemedel kan även arbeta i viss mån utan att studiemedlen påverkas. Det så kallade fribeloppet är . Fribeloppet ger möjligheter till förbättrad ekonomi och sänder signalen om att det lönar sig att arbeta. Med dagens ökade krav på studiepoäng för att få studiemedel är fribeloppets roll förändrad. ställs det krav på studieprestationer som gör att den enskilde kan bli av med studiemedlet om poängen inte nås. Den som klarar sina poäng, och dessutom kan arbeta för att förbättra sin ekonomi, bör inte straffas genom sänkta studiemedel för att inkomsten blivit för hög. Fribeloppet behöver ses över i syfte att ta bort straffeffekten, det vill säga att den studerande har tjänat mer än vad fribeloppet avser. Fribeloppet bör i ett första steg höjas för att på lång sikt avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H002Ub337 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initierandet av ett forskningsprojekt för en eller flera institutioner om DDR-regimens relationer med fram till . En debatt har gått i vågor om informatörer som arbetat i de nordiska länderna för främmande säkerhetstjänster från de forna kommunistiska staterna i Öst- och . Bäst är kunskapen om DDR och de östtyska medhjälparna då ett omfångsrikt kartoteksarkiv, de så kallade Rosenholzdokumenten, hamnade i väst efter . Seriös forskning har bedrivits på de många uppgifter som finns där. I bedrivs ett projekt under professor ledning där diktaturens mekanismer undersöks. Hon har och 2011 kommit ut med två genomarbetade böcker om den östtyska säkerhetstjänsten i som visar på kontaktvägar och hur människor inom en mängd samhällssektorer låtit sig påverkas. Inte minst skolan och kulturen användes som DDR-statens spjutspetsar. Den senare volymen bygger på uppgifter hon fått tillgång till efter en dom i Regeringsrätten, dock med kraftiga inskränkningar och begränsningar. DDR-statens påverkan och infiltration är något gemensamt för . Det handlar om vår nutidshistoria. Av flera skäl är det också viktigt att forskarna i de olika länderna har tillgång både till egna arkiv och de i grannländerna. Den har också lagt fram en vitbok som varit föremål för kammardebatt. I grunden finns det åtminstone fyra goda skäl till öppenhet: 1) Det handlar om att nu levande som pekas ut skall kunna tillbakavisa lögner. 2) Det skapar en möjlighet att sätta saker i sitt rätta sammanhang ifall man som informatör kan förklara att det fanns påtryckningar, ideologisk förvillelse eller annat bakom agerandet. 3) Det gör det möjligt att söka försoning med offer vars karriärer kan ha krossats eller som hamnat i fängelse. 4) Ytterst och viktigast handlar det om att sanningen alltid har företräde framför lögnen. avslutades en konferens i med nordiska forskare som ägnar sig åt . Där antogs ett manifest med följande lydelse: Den östtyska säkerhetstjänsten verksamhet i de nordiska länderna är historia. Det handlar om nutidshistoria och en viktig del av den internationella politiken. har detta övervägande varit föremål för undersökande journalistik. Långsamt har forskningsintresset ökat från historikers och statsvetares sida. Men forskning om DDR:s underrättelsetjänsts verksamhet bör vara en fast beståndsdel i vår europeiska historia. Men så långt har vi ännu inte kommit. Fri och oberoende forskning kan ta vid dit de rättsliga processerna inte når. Ett forskningsprojekt borde initieras från sida där någon eller några institutioner tilldelas resurser och ges i uppdrag att brett och förutsättningslöst granska DDR-regimens förhållande och försök till påverkan i från 1950- och 60- talen fram till .
mot · H002Ub338 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom lärarutbildningen markera vikten av kunskap i retorik. Skolan innebär både möjligheter som nya utmaningar för eleven. Krävande inlärningsmoment, nya sociala situationer och tuffa prövningar utvecklar den enskilda. För vissa är dessa prövningar så tuffa att de väljer att stanna hemma. Att tala inför klassen är enligt många det värsta som finns. Retorik är ämnet som funnits väldigt . Inte minst förknippas den med den klassiska bildningen symboliserad av och sedan rättsstat och demokrati i . Retorik har i dagens svenska samhälle inte riktigt den ställning och plats ämnet borde tillmätas. Eleverna ska ofta hålla i presentationer men får begränsad möjlighet att träna på det. Enligt en undersökning som Utbildningsradion gjort har var femte elev skolkat för att slippa hålla en redovisning inför klassen. Ytterligare en femtedel har på allvar funderat på att skolka, enbart för att slippa stå inför sina klasskamrater och prata. Det lär även finnas en undersökning där svensken fick lista sina största rädslor. På första plats kom att tala inför publik, på andra plats kom döden. Längre ner på listan kom rädslan för att bli allvarligt sjuk. Rädslan är befogad; talaren ställs ensam inför en stor grupp och man känner sig lätt avklädd och granskad. Ska eleverna slippa rädas publika framträdanden måste de ges möjligheten att träna på retorik. Genom att ha retorik som ett återkommande inslag på skolschemat får eleverna en naturlig relation till att stå inför klassen och tala. Men också förstå ordens valörer och vikten av ett levande och varierat språk. Det gäller att börja i rätt ände. Med retorisk kunskap kan eleven slappna av och fokusera mer på innehållet. Detta skulle gynna eleven och klasskamraterna. Ser man på lärarutbildningen så visar det sig snabbt att väldigt få lärare utbildas i retorik. Även här börjar man i fel ände, där retoriken hamnar sist. Genom att introducera lärare och elever till retoriken vid ett tidigt stadium kan fler bli bra talare och lyssnare. Med tanke på att närmre 400 000 grundskoleelever skolkar eller funderar på att skolka finns det skäl att fundera huruvida osäkerhet kring retorik kan vara en del av problemet.
mot · H002Ub339 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom den allmänna skolan skapa intresse för den s.k. Bunkeflomodellen som ett sätt att skapa förutsättningar både för friskare elever och för bättre inlärningsresultat. Den så kallade Bunkeflomodellen väcker uppmärksamhet. Den medverkar till bättre skolresultat och friskare skolungdomar. Bunkeflomodellen initierades av ortopeden Per Gärdsell . Det började som en studie i utvecklingen av benmassa hos flickor på två olika grundskolor i Bunkeflo, . Undersökningen utvecklades sedan till att jämföra barns akademiska, fysiska och mentala utveckling beroende på hur ofta man hade fysisk aktivitet i skolan. Den ena skolan hade vanlig gympa, dvs. , och den andra hade fysisk aktivitet . Långtidsstudien har presenterats och resultatet är slående. Eleverna följdes från första till nionde klass och skolan med daglig fysisk aktivitet hade gymnasiebehörighet bland sina elever. Enbart av eleverna från skolan med vanlig gympa hade betyg nog för att söka till gymnasiet. Särskilt bland pojkar är skillnaden stor. av pojkarna med vanlig gympa hade gymnasiebehörighet mot fysiskt aktiva där hade fullständiga betyg. Ur ett nationellt perspektiv skulle det innebära cirka 7 000 fler pojkar med gymnasiebehörighet ! Vidare visar studien tydligt att eleverna har lättare att koncentrera sig, sitta still och att de orkar mer . Rent fysiskt får barnen mycket bättre motorisk förmåga, stärkt benmassa och minskar riskerna att utveckla fetma, diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. Per Gärdsell menar också att det fysiska beteendet dessutom innebär ett socialt beteende och att de mer fysiskt aktiva eleverna uppvisar starkare självkänsla och större tillit till egen förmåga. I riktar vi ofta särskilda punktinsatser, såsom mattelyft, för att stärka vår skola. Bunkeflomodellen som generell satsning skulle kunna vara gynnsam på flera plan.
mot · H002Ub348 · 2012-10-03 00:00:00 — Uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningen samt följa utvecklingen vad gäller lärarutbildningens genusperspektiv. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. bör genomsyra hela samhället för att vi ska få ett mer jämställt samhälle. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter, en riktning där det har framkommit att det har givits tillräcklig med genuskunskaper på utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper på utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, och att vissa tycker att det pratas för mycket om genus medan andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt. (Högskoleförordningen [1993:100].) Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och att diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även historieböcker och språkböcker bör analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. Regeringen bör än mer uppmärksamma genusvetenskapens betydelse i lärarutbildningarna.
mot · H002Ub350 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortbildning för gymnasielärare för att underlätta inlärning hos eleverna. För lärare i är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen mer inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning, och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Aspergers syndrom. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför alla elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.
mot · H002Ub351 · 2012-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla . Trots högre söktryck dras platser ner på på grund av regeringens centraliseringsiver. Omfördelningen av platser sker mellan svenska lärosäten, baserat på regeringens egen bedömning av behoven på den framtida arbetsmarknaden och studenternas intresse. I stället för att höja ambitionsnivån med att ge fler chansen till högre studier blir det färre platser. Små och medelstora lärosäten, bland dessa , tar samverkansuppgiften med det omgivande samhället och näringslivet på största allvar. Regeringens konservativa inställning till de mindre lärosätena, i kombination med regeringens neddragning och nedläggning av de specifika branschforskningsprogram där stat, företag och akademi samarbetade inom några av de allra största och viktigaste näringslivsbranscherna, innebär ett hot mot tillväxten och är därmed ett problem för hela . Trots att regeringen ser ett ökat behov av arbetskraft inom vård, teknik, informationsteknologi och naturvetenskap, som är inriktning, dras platser in i . Det är viktigt att alla lärosäten, inte bara universiteten, ges möjlighet att bidra till utvecklingen av såväl det befintliga som det framtida regionala näringslivet. I regeringens högskolelandskap hotas de mindre lärosätena. Detta är allvarligt för . Det finns ett behov av att även får vara med och ta del av utvecklingen. Högskolan är ett viktigt regionalt nav och ska vara det även . Höjd utbildningsnivå och möjligheter till ett gott arbetsliv gör att människor bidrar till tillväxten i hela landet.
mot · H002Ub352 · 2012-10-04 00:00:00 — Behovet av fler läkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utbilda fler läkare. Det saknas läkare inom den svenska sjukvården. Framförallt råder det brist på distriktsläkare. Det är ett mycket stort problem för landstingen och för patienterna. Kostnaderna för så kallade stafettläkare har blivit höga och de fortsätter att stiga i takt med att konkurrensen mellan landstingen ökar. Situationen har gjort att patienter får träffa olika läkare vid varje besök och måste ta om allt från början. Det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Bristen på läkare är ett stort problem som måste åtgärdas . Vi behöver utbilda fler läkare och validera utländsk läkarkompetens . Dessutom bör sjukskötare med i yrket kunna få chansen att valideras till läkare med hjälp av en påbyggnadsutbildning. Intresset för att bli läkare är stort, men räcker det inte att den som söker sig till läkarutbildningen har toppbetyg. Det är ändå svårt att komma in eftersom platserna är för få. Alternativet för många blir att istället söka sig till en läkarutbildning i något annat land. Detta sker som svenska landsting söker med ljus och lykta efter läkare utomlands. Situationen visar med all tydlighet nödvändigheten av att vi i inrättar fler utbildningsplatser för läkare.