ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H002Ju243 · 2012-09-27 00:00:00 — Brottsligt att låta barn bevittna våld i hemmet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli brottsligt att låta barn bevittna våld. Att låta barn bevittna våld i hemmet är inte brottsligt, i mening. Detta trots att det i FN:s konvention om barns rättigheter, , står att barn ska skyddas mot alla former av fysisk och psykisk misshandel. Enligt läkarvetenskapen drabbas barn som bevittnar våld i hemmet av psykiska skador. En psykisk skada i lagens mening innebär en medicinskt påvisbar effekt. Något som kan vara föremål för medicinsk behandling. Forskning visar att psykiska skador är vanliga och kan i många fall vara mer skadliga än fysiska skador. Det behövs bara göras en mindre justering i , 3 kap. 5 §, för att göra det brottsligt att låta barn bevittna våld i hemmet. Misshandelsparagrafen i talar om att tillfoga annan kroppsskada. Om man stryker kropps-och lägger till fysisk och psykisk före ordet skada, blir det tydligt att såväl fysiska som psykiska skador täcks av misshandelsbegreppet. Paragrafen skulle då få följande lydelse: Den som tillfogar en annan person fysisk eller psykisk skada, sjukdom eller smärta eller försätter honom eller henne i vanmakt eller något annat sådant tillstånd, döms för misshandel till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse .. Det finns också en oaktsamhetsvariant, BrB 3 kap. 8 §, där motsvarande ändring bör göras.
mot · H002Ju244 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa svensk lagstiftning utifrån direktiv /24/EG. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom Europeiska unionen verka för att direktiv /24/EG avskaffas. tvingas nu teleoperatörer, internetleverantörer och andra berörda att lagra en mängd information om sina kunder. Samtliga telefonsamtal, till och från en telefon, samtliga sms, alla gånger internet används samt när detta skedde och från vilken position. En tysk politiker begärde ut sex månaders information, vilket är den svenska lagringstiden, från sin mobiltelefonoperatör. Sammanlagt fanns 35.000 tillfällen registrerade då hans telefon hade kommunicerat med teleoperatören. Därmed fanns hela hans liv kartlagt. Det gick att se var han hade sovit, var han hade ätit frukost, överallt han hade rört sig, exakt på vilken han adress han befunnit sig. Kombinerar man detta med samma information om andra personer är det lätt att förstå hur enkel en kartläggning av en persons liv är. Att denna information finns lagrad utgör en stor risk för intrång i privatlivet. Därför bör direktivets implementering i svensk lagstiftning rivas upp, vilket även bör göras på EU-nivå. En ny lagstiftning, med betydligt smalare möjligheter att övervaka, bör införas i dess ställe.
mot · H002Ju248 · 2012-09-27 00:00:00 — Avskaffande av krav på danstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av krav på danstillstånd. Kravet på danstillstånd för restauranger är omodernt och förlegat. Att förbjuda människor från att spontant brista ut i dans om de inte har ett särskilt tillstånd rimmar illa med det allmänna rättsmedvetandet. Det är ett exempel på onödigt klåfingrig byråkrati som endast ökar företagens regelbörda. Danstillståndet innebär att en restaurangägare, utöver alla andra tillstånd som behövs och kriterier som ska uppfyllas, också behöver ett särskilt tillstånd för att folk ska kunna dansa. De flesta regleringar inom restaurangbranschen är viktiga för människors säkerhet och hälsa; danstillståndet är inte det. är en rolig och härlig sysselsättning som bör uppmuntras, inte försvåras. Fortsättningsvis är det tydligt att de fåtaliga argument som framförts för ett bibehållande av danstillståndet faller på sin egen orimlighet. Det är för oss absurt att hävda att mängden krogbråk står i korrelation till folk som dansar i lokalen. Att det sedan förfäktas att danstillståndet ger rättsväsendet möjlighet att upplösa tillställningar, för att upprätthålla den allmänna ordningen, och att detta skulle vara avhängigt danstillståndet är befängt. Om två personer som dansar börjar bråka för polisen rimligtvis bort de två personerna från platsen, istället för att upplösa hela tillställningen. de gröna vill avskaffa kravet på danstillstånd. Ett avskaffande av kravet på danstillstånd bör självfallet föranledas av en statlig utredning som säkerställer att ett avskaffande inte leder till försämringar av brandskyddet eller problem med höga bullernivåer.
mot · H002Ju252 · 2012-09-26 00:00:00 — Bättre utnyttjande av säkerhetsenheter inom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhetsenheterna inom . De så kallade säkerhetsenheterna på anstalterna Kumla, och togs i bruk och 2010. var första året som alla tre enheter var igång, med möjlighet till full beläggning på de 72 platserna. Men majoriteten av platserna stod tomma. användes , och de tomma platserna kostade Kriminalvården enligt uppgifter som presenterades i radioprogrammet . har medelbeläggningen varit något högre, men mer än fyra av tio platser har stått tomma. Från Kriminalvården är förklaringen att man aldrig haft avsikten att belägga mer än av platserna; något som låter uppseendeväckande. Förklaringen till den låga beläggningen skulle vara att de intagna ofta är farliga och inte kan placeras tillsammans. Det hänger samman med att många av dem har starka personligheter och att de därför inte går att placera ihop hur som helst. Risken finns då att det uppstår destruktiva konflikter eller destruktiva konstellationer. En helt annan lösning på problemet med outnyttjade platser skulle kunna vara ett utbyte inom eller för den delen inom EU, där i det här fallet erbjuder andra länder att köpa de aktuella platserna av Kriminalvården. Det skulle innebära ännu ett steg på vägen som handlar om gemensam brottsbekämpning inom och EU. Det finns kända fall inte minst efter krigsbrotten i då varit ett land där dömda brottslingar avtjänat sitt straff.
mot · H002Ju253 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ersättningsvillkoren för nämndemän. Den ekonomiska ersättningen till nämndemän vid de svenska domstolarna har varit ett ämne för diskussion . Senast en förändring genomfördes var 2007 och den var då avsedd som en förbättring. Men i många fall har den ändå inneburit försämrade ersättningar får många nämndemän, framför allt vid halvdagstjänstgöring. Korta inställelsetider och inställda överläggningar leder också till att de nämndemän som har ett jobb ofta väljer att hoppa av uppdraget på grund av svårigheterna att kombinera uppdrag och arbete. Detta är inte acceptabelt. Rättssäkerheten och domstolarnas legitimitet hotas när vi får allt svårare att rekrytera och behålla nämndemän. Det är därför angeläget att ersättningarna ses över och att domstolarnas arbetsformer för inställelse och tjänstgöring förbättras för att underlätta inte minst förvärvsarbetandes förutsättningar att vara nämndemän.
mot · H002Ju257 · 2012-09-28 00:00:00 — Överklagande och handläggningstider vid förvaltningsdomstolar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över förvaltningsdomstolarnas handläggningstider för överklaganden. Överklaganden av myndighetsbeslut är ett stort bekymmer, för kommunerna, men framför allt för enskilda företag och individer som drabbas. Förvaltningsdomstolarnas uppdrag blir oftast att avgöra tvister som uppkommit och hantera överklaganden inom bland annat socialtjänst, planfrågor och miljöärenden. Utdragna processer inom domstolarna på gör emellertid att samhällsutvecklingen blir lidande, och de kan få förödande konsekvenser för människor som exempelvis inte kan få ut sin ersättning eller få sitt bygglov realiserat. Det finns många exempel runt om i på långa handläggningstider inom förvaltningsdomstolar. Processer är ingen ovanlighet. lyckades förvaltningsrätten i hantera cirka 1 900 av de 2 300 ärenden som skulle handhas, vilket resulterade i kritik ifrån (). Bland annat hade man sedan granskningen 2010 endast fått ned handläggningstiderna till i genomsnitt mellan . fick förvaltningsrätten i kritik av JO för sin långsamma hantering av ett överklagande. har även förvaltningsrätten i fått motta en anmärkning av JO. För att trygga rättssäkerheten måste hanteringen av överklaganden inom förvaltningsdomstolar ske inom en rimligare tidsram. Det blir i längden orimligt om människor ska behöva vänta i månader eller ibland år på ett besked. Genom att införa en särskild maxtid för när ett överklagande ska behandlas kan istället effektiviten öka, byråkratin minska och rättssäkerheten förbättras. Exemplen ifrån , och visar på att det nuvarande systemet inte fungerar. Regeringen bör utifrån detta därför överväga att se över möjligheterna till att ge förvaltningsdomstolarna i uppdrag att behandla ärenden och överklaganden inom en särskild maximal tidsgräns för att därmed förbättra effektiviteten och rättssäkerheten. Boriana (M)
mot · H002Ju261 · 2012-09-26 00:00:00 — Avskaffande av krav på danstillstånd för icke offentlig plats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över reglerna om danstillstånd. Den krögare vars lokal och gemytliga atmosfär kan råka uppmuntra till spontan dans har anledning att se upp. Det finns i exempel på restaurangägare som dömts till böter för att deras gäster dansat i lokalen, trots att de av personalen uppmanats att sätta sig ner. Saknas danstillstånd kan man nämligen i en sådan situation dömas för brott mot ordningslagen. Absurditeten i att situationer som ovan nämnda kan uppstå är skäl nog att se över en lagstiftning som inte hänger med i tiden. När man tidigare tittat på huruvida danstillståndet ska vara kvar har man försvarat nuvarande ordning med skäl som att ett avskaffande skulle försvåra polisens informationsinhämtning samt att det vid danstillställningar kan uppkomma bråk och andra situationer som kräver polisingripande. Problemet med ovanstående resonemang är att danstillståndet i sig knappast minskar risken för att bråk skulle kunna uppstå på det aktuella dansgolvet, och det påverkar heller knappast polisens möjlighet att inhämta information. Kravet på danstillstånd för icke offentlig plats bör därför avskaffas. I förarbetet (betänkande 1993/94:JuU1) till ordningslagen (1993:1617) återfinns följande text: När det gäller den lämpliga omfattningen av en reglering av ordnings- och säkerhetsfrågor delar utskottet den inställning som kommer till uttryck i propositionen. I likhet med vad som där anförs konstaterar utskottet alltså att det inte är möjligt eller ens önskvärt att genom föreskrifter av olika slag reglera varje situation som kan tänkas innebära en säkerhetsrisk för allmänheten eller som kan tänkas ge upphov till friktioner mellan människor. Regleringen av ordnings- och säkerhetsfrågor bör innehålla endast sådana föreskrifter där det finns ett allmänt och påtagligt behov. , oavsett om den sker spontant eller uppsåtligt, är oftast ett tecken på trivsel och glädje. Någon större risk för allmänhetens säkerhet torde inte föreligga. I den mån det dansas alltför våldsamt finns säkerligen annan lagstiftning att tillgå för att korrekt hantera och rubricera eventuella incidenter.
mot · H002Ju265 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett åtgärdsprogram mot organiserad brottslighet med bred förankring i och om att utreda möjligheten till förbud mot kriminella gäng. Regelverk har skärpts och de rättsvårdande myndigheterna har förstärkt sina insatser mot den organiserade brottsligheten. Men det har uppenbarligen inte varit tillräckligt. Det har framgått , inte minst i mitt eget län, . och har drabbats av de kriminella gängens strider och framfart i övrigt. En del kriminella uppträder helt öppet. De markerar sin närvaro med både klädsel och skyltar. De utmanar och provocerar både allmänhet och framför allt polis och andra rättsvårdande myndigheter. Inte minst därför måste de bekämpas kraftfullt. Åtgärder har vidtagits men mer måste göras. Det går, det visar bland annat erfarenheter från andra länder. Bland de hårdaste lagarna finns i , där man vad jag förstår har förbjudit vissa typer av kriminella gäng. I vårt grannland inleddes operation . Syftet var att mobilisera samhällets alla resurser för att göra tillvaron så svår som möjligt för framför allt mc-gängen. Erfarenheterna är så här långt positiva. Människors tilltro till rättssamhället kräver ytterligare insatser mot den organiserade brottsligheten. Det är önskvärt med en bred parlamentarisk samsyn om åtgärderna mot den organiserade brottsligheten. Mot denna bakgrund är det angeläget med ett starkt åtgärdsprogram mot denna brottslighet med en bred förankring i som möjligheten till förbud av kriminella gäng utreds.
mot · H002Ju267 · 2012-09-26 00:00:00 — Allmän rättshjälp vid bodelning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att söka allmän rättshjälp vid bodelningar. Nuvarande regelverk ger ingen rättshjälp för att genomföra en bodelning. Det finns visserligen en möjlighet att i vissa fall få statligt stöd för en bodelningsförrättares arbete under högst . Erfarenheten visar emellertid att detta inte är tillräckligt. Det är först när en tvist uppstår till följd av en bodelning som rättshjälp kan utgå. Rapporter har visat att kvinnor som utsatts för mäns våld avstår från att driva en bodelningsprocess med hänvisning till de kostnader det kan innebära, vilket kan innebära att många kvinnor står utan ekonomiska tillgångar. Få beviljas också så kallad ersättningsgaranti till bodelningsförrättare. Den logiska följden blir att tillgångarna i ett bo inte fördelas rättvist, oftast till nackdel för kvinnan. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att se över möjligheten att söka allmän rättshjälp vid bodelningar.
mot · H002Ju268 · 2012-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förstärkt skydd för vittnen i en rättegång. När ett brott utreds är det naturligtvis viktigt att alla uppgifter som har betydelse för utredningen kommer fram. Risken är ju annars uppenbar att den som begått brottet inte kan ställas till ansvar. Polis och åklagare har mot den bakgrunden rätt att hålla förhör med alla som man tror kan bidra till att brottet ut. I vårt land har vi allmän vittnesplikt, vilket betyder att man är skyldig att vittna i domstol om åklagare eller den misstänkte anser att det är nödvändigt. vet vi att många människor inte vågar träda fram och berätta vad man vet. Det finns exempel på händelser där människor valt att titta bort för inte bli inblandade i något man upplever som hotfullt. Det finns också exempel på att inte minst kriminella gäng hotat vittnen till tystnad. Ska tilltron till vårt rättssystem bibehållas måste samhället kunna garantera människor trygghet när man fullgör sin medborgarplikt som vittne i en utredning om en brottslig handling eller händelse. Mot den bakgrunden är det angeläget att se över hur ett förstärkt skydd för vittnen i en rättegång kan utformas.
mot · H002Ju269 · 2012-09-20 00:00:00 — Påföljd för grovt vapenbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om straffskärpning för grovt vapenbrott. har medierna rapporterat om flera händelser där det skjutits med olika vapen på öppen gata, och för inte så länge sedan skedde detta i . Många människor känner sig otrygga och upplever att kriminella gäng härskar på gator och torg. Vid kontakt med polisen har det framkommit att det vore önskvärt med en skärpning av påföljden för den som bär illegala vapen ute i samhället. I synnerhet då det kan anses röra sig om grovt vapenbrott. Det finns visserligen en utredning tillsatt som ska se över och eventuellt föreslå skärpta straff för vapenbrott, men det är angeläget att ett sådant förslag läggs till för beslut. Mot den bakgrunden bör tillkännage för regeringen att påskynda arbetet med förslag till en straffskärpning för grovt vapenbrott.
mot · H002Ju271 · 2012-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en undersökning av möjligheten att avskaffa danstillståndet. har varit ett uttryck för känslor av alla de slag och inte sällan sker dans spontant, i sällskap och utanför hemmet som t ex på lokal. Om dans, planerad eller ej sker på lokal krävs att ägaren har danstillstånd, något som nio av tio restauranger saknar. Vi lever i det 21:a århundradets andra decennium och vi är långt från motbok, parabolförbud och frånvaro av uteserveringar på gator och torg. Men fortfarande finns regler och lagar som är mer skrattretande än praktiska. Vårt kulturella beteendelandskap är i ständig förändring och då måste även samhällets regelverk och lagar i möjligaste mån följa med. Den bakomliggande logiken bakom danstillståndet har spelat ut sin roll i den mån något sådant ens fanns. Det finns redan omfattande regelverk och lagar (och ordningslagen) som med korrekt efterlevnad säkerställer ordning och säkerhet: maxantal gäster, brandsäkerhet och ordning, regler kring miljö och hälsa, nödutgångar och byggregler samt krav på ordningsvakter och ljudnivåer. Utöver den rent frihetliga aspekten att spontandans på lokal är olaglig är även det byråkratiska förfarandet kring danstillstånd en belastning och administrativ börda för både tillståndsmyndigheter och företagare. Därför ligger det i allas intresse att denna byråkratiska dinosaurie som danstillståndet utgör avskaffas. Utöver en välkommen regelförenklig för restaurangnäringen skulle avskaffandet även bidra till och stimulera en positiv utveckling av nöjeslivet, det allmänna välbefinnandet och därmed den mänskliga interaktionen.
mot · H002Ju272 · 2012-09-24 00:00:00 — Inför solidariskt straffansvar i statens bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att införa solidariskt straffansvar för firmatecknare, styrelseledamöter och verkställande ledning i de företag, organisationer och myndigheter där staten är ägare eller där andra påverkansformer är tillgängliga. De människor som leder företag, organisationer och myndigheter har ett stort ansvar och då inte enbart administrativt, juridiskt eller finansiellt. Dessa ledare har även ett moraliskt ansvar gentemot anställda, kunder, leverantörer, ägare och andra intressenter. är deras mandat, rättigheter och skyldigheter reglerade i olika avtal, direktiv och förhållningsregler vissa är juridiskt förankrade, medan andra mer handlar om icke reglerat moraliskt ansvar. har tyvärr många skandaler av ekonomisk natur uppdagats, inom både den privata och den offentliga sektorn. Det handlar om rena olagligheter som kartellbildning, förskingring och bedrägerier. Men det handlar även om överträdelser av interna regelverk som stipulerar förutsättningar och begränsningar för exempelvis representation, personalvård och expensersättningar. Otillbörligt vidlyftig representation inom myndigheter är extra allvarlig eftersom det handlar om hur våra gemensamma skattemedel förvaltas och används. Tyvärr är sanktionsmöjligheterna för ägaren, dvs. samhället, ofta otydliga eller obefintliga när dess representanter i bolag, organisationer och myndigheter överträtt sina befogenheter, regelverk eller lagstiftning. De som initierat dessa överträdelser löper därmed låg eller ingen risk att bestraffas och inte sällan är den enda möjliga sanktionen entledigande. Denna binära situation är orimlig då sanktionsskalan borde omfatta fler påföljder än entledigande eller ingenting alls. Därför vore det lämpligt att undersöka möjligheterna till att överväga att införa solidariskt straffansvar för firmatecknare, styrelseledamöter och verkställande ledning i de företag, organisationer och myndigheter där staten har ägande eller andra påverkansformer tillgängliga. Detta solidariska straffansvar skulle innebära att det ingår i dessa befattningshavares förordnande, befattningsbeskrivning och/eller anställningskontrakt att de äger skyldighet att säkerställa att all verksamhet sker inom ramen för de ramar, regelverk och lagar som ålagts verksamheten av ägare, ledning och staten. Om överträdelse sker ska då solidariskt straffansvar utgå för firmatecknare, styrelseledamöter och verkställande ledning. En sådan tågordning skulle inverka positivt för efterlevnaden av regler och lagar. Dessutom skulle en högre grad av respekt för våra gemensamma skattemedel skapas som förtroendet för företag, organisationer och myndigheter stärks.
mot · H002Ju273 · 2012-09-21 00:00:00 — Utökning av 20 a § polislagen så att den också omfattar genomsökning av båtar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att utöka 20 a § polislagen så att den också gäller för båtar. 20 a § polislagen trädde i kraft och omfattar bland annat polisens rätt att efter misstanke om brott genomsöka bil eller annat motorfordon i jakt på vapen eller andra farliga föremål ägnade att användas för brott mot liv och hälsa. Den nya lagparagrafen infördes med anledning av att mängden illegala vapen i samhället ökat stort . Enligt tidigare rådande lagstiftning ställdes krav på en formell husrannsakan och därmed skälig misstanke om grovt brott för att få genomsöka en persons bil som det var fritt fram att efter misstanke kroppsvisitera en person för att leta efter vapen. Genom skillnaderna i lagstiftning gällande kroppsvisitation och genomsökning av en bil eller lokal drevs beteendet bland grovt kriminella personer i en riktning där det blev allt vanligare att förvara vapen i fordon då dessa var svårare att komma åt. Dessutom använde man sig ofta av fordon registrerade på andra personer för att ytterligare försvåra för polisen. Med utgångspunkt i den lagparagraf som tillåter kroppsvisitation 19 § polislagen utformades 20 a § PL för att ge polisen bättre verktyg att komma åt illegala vapen. Med stöd i denna lagparagraf får polisen genomföra en grundlig undersökning av fordon, inklusive slutna utrymmen och oavsett om ägaren finns på plats, naturligtvis som man fullt ut beaktar behovs- och proportionalitetsprinciperna. 20 a § polislagen omfattar dock inte båtar, vilket skapar en onödig lucka i lagen och naturligtvis ökar risken för att dessa används för förvaring av vapen. En utökning av lagen till att även omfatta fordon som rör sig på vattnet istället för på land innebär inga ytterligare inskränkningar mot viktiga rättsprinciper utan borde ur det hänseendet vara att likställa med att söka igenom en bil. Genom att utöka lagen ger man de poliser som arbetar till sjöss samma möjligheter som deras kolleger på land att bekämpa förekomsten av illegala vapen. Med anledning av ovanstående vill jag uppmana till att se över nuvarande lagstiftning så att polisens arbete ytterligare underlättas och så att 20 a § PL kan gälla på samma sätt för alla typer av fordon oavsett om de rör sig på land eller inte.