kam-pd · GZC120120118pd · 2012-01-18 09:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Vår kontinent, vårt , befinner sig i en parallell och samtidig finanskris, skuldkris och förtroendekris. Det påverkar och förändrar vårt . Detta har ibland hänvisats till som en kris i de så kallade PIIGS-länderna. Då menar man , , , och . Men det räcker inte längre som beskrivning.Låt oss titta på de tre tyngsta aktörerna inom Europeiska unionen och utvecklingen av deras skulder . I har skuldnivån när man mäter som andel av bnp vuxit från 68 . I har man gått kraftigt uppåt från . I har man gått från 64 upp till 89 procent.Man bör notera att den finanspakt som diskuteras och som syftar till ökad budgetdisciplin ställer krav på ingående länder att hålla sig på en statsskuldsnivå . För länder som ligger därutöver ställs krav på att de med stora överskott gradvis ska minska sin skuldexponering. Det innebär i realiteten att det vi ser runt omkring oss framöver kommer att behöva föra en politik för att minska sina skulder, antingen via att minska sina utgifter eller att höja sina skatter. Detta kommer att påverka . är ett exportberoende land. Halva vår ekonomi är beroende av export. Större delen av denna export sker till länder. Om stora ekonomier i vår närhet måste krympa sina skulder påverkar det efterfrågan. Det kommer i sin tur att få genomslag på svensk ekonomi, på svenska jobb och i förlängningen också på svensk välfärd.Samtidigt med detta kan vi se en relativ förbättring av situation. Om de tre tyngsta har fått en ökad skuldsättning på det sätt som jag beskrev är det i och för sig glädjande att nästan ensamt har gått i motsatt riktning, men problemet är att vår ekonomi inte är tillräckligt stor för att upphäva effekterna. När andra har sett växande skulder har sett skuldnivån gå från 45 ned till , vilket är imponerande i sig. Det är viktigt, och det skapar säkerhetsmarginaler för som andra saknar.Vi har också sett andra relativa förbättringar. Våra offentliga finanser har de gångna två åren tillsammans med varit de som har haft bäst ordning i Europeiska unionen. stoltserar ensamt i prognoser - prognoser, nota bene - när kommissionen pratar om detta som enda land med balans och överskott också de kommande två åren. Vi har räntenivåer som vi faktiskt aldrig trodde var möjliga. Svenska statspapper säljs nu på marknaden långt under nivån för tyska räntepapper. Många av oss tycker att det vore roligt om banker och finansiella institutioner i också såg till att även vanligt folk fick ta del av de fördelar som den välskötta svenska offentliga ekonomin innebär. (Applåder)Vi har också sett en relativ förstärkning när det gäller den svenska arbetsmarknaden. , när alliansregeringen tillträdde, låg på plats 14 när det gäller andel i arbetslöshet när man jämför inom Europeiska unionen. Vi är nu uppe på plats 8. Mer behöver göras. Men det är en politik som har förts som för i en starkare riktning trots svåra prövningar i vår omvärld. Det syns också i förändringen av det svenska utanförskapet.Många hörde mig nämna att 555 000 förtidspensionärer, som var ett kvitto på den förda socialdemokratiska politiken vid 2006, inte var ett långsiktigt sätt att möta framtidsutmaningar. 140 personer med förtidspensionerades. Det var 555 000 då. är det nere i 400 000. Därtill har vi långtidssjukskrivna och sjukskrivna på 170 000 som har sjunkit ned till 120 000.Vi ser att mycket av det som var fel nu förändras. Fler har kommit närmare arbetsmarknaden. Fler vill nu arbeta. Det innebär inte att alla ännu har fått jobb. Men det minskar det svenska utanförskapet, och det förskjuter det mycket närmare arbetsmarknaden. Viktiga steg har tagits.Det är nu viktigt hur vi formulerar politiken framöver. Fyra saker tycker jag är helt centrala för Sverige.För det första: Om är beroende av och påverkas av vår omvärld måste vi också vara med och påverka hur löser sina problem. Den som tror att vi nu kan stänga dörren och låtsas som att vi inte finns i koppling till andra länder och inte påverkas av vad som sker i vår omvärld beskriver inte korrekt hur situation ser ut. Se till att vi har inflytande över det som kommer att behöva bättre ordning i sina offentliga finanser och bättre tillväxtförutsättningar för att också skapa bättre förutsättningar för jobb och utveckling i !För det andra: Anslut inte till skuldkrisen! Var rädd om det som gör att vi avviker från andra! Vi ska vara glada för att i har politiker som har sagt sig ha högre ambitioner och velat satsa allt på alla överallt befunnit sig i opposition. Men så har det inte sett ut i andra länder. Där har de haft makt och inflytande och kört ned offentliga finanser i diket. Vägen ut ur diket går via skattehöjningar och kraftiga nedskärningar. Försätt inte i den situationen!Värna vår arbetslinje! Det är den tredje utgångspunkten. Satsa på drivkrafter för arbete! Över 8 miljarder avsätts nu till förstärkning av arbetsmarknadspolitiken åren som kommer. Det är inte hela svaret, men det är en viktig del av svaret. Också i prövningens stund kommer nya jobb fram i svensk ekonomi. Vi ska sätta in insatserna och tro på vår svenska modell som handlar om att komma vidare i arbetsmarknaden till jobb som växer fram. Det är ett mer livskraftigt och starkare sätt att hantera detta än att försöka att med subventioner rädda kvar jobb som är konkurrenskraftiga.För det fjärde: Satsa på sammanhållning också i svårare tider! Vi har stått upp för att säga att det ska löna sig bättre att arbeta. Vi har sett till att det har blivit så. Det är många som uppskattar den politiken. Äntligen kan vanligt folk, låginkomsttagare och människor med normala inkomstlägen, se kraftiga förbättringar av sin familjeekonomi eller sin egen ekonomi till följd av de förändringar som vi har gjort. Det har varit viktigt för . Det har ökat drivkrafterna för arbete.Men vi ska också se att i tuffa utmaningar, när ekonomin har små marginaler, är det viktigt att se till sammanhållningen i samhället. Därför utformade vi en budget som vi lade på bord som med alla sina inkomstförstärkningar riktade in sig på de grupper som har de allra minsta ekonomiska marginalerna och som står utanför arbetsmarknaden. Det handlar om satsningar på pensionärer med små ekonomiska marginaler och satsningar på en barndel i bostadsbidraget just för att markera viljan till sammanhållning.Detta noteras i vår omvärld. har gjort en mycket stor sammanställning av hur inkomstskillnaderna utvecklas i dessa de mest utvecklade delarna i världen. Vi ser växande skillnader i ; det har vi sett . Vi ser det också i övriga världen. Men när man väger ihop det på det sätt som jag tycker är allra viktigast - inkomstskillnader och tillgång till bra offentliga institutioner som skola och sjukvård - tronar fortsatt som det land som har minst skillnader. finns i den absoluta toppen tillsammans med ytterligare ett par länder - huvudsakligen nordiska grannländer. Det ska vi vara rädda om. Ett sådant samhälle skapar möjlighet för människor att röra sig från sämre förhållanden till bättre. Vägen dit går via arbete - eget arbete. Arbete lönar sig. Arbetslinjen är det bästa sättet att säkerställa en långsiktig sammanhållning. Vi ska se till att folk får jobb. Det är viktigt att komma ihåg också när tider blir lite sämre.Mot alliansregeringen står en opposition i denna riksdag. Det är långt till nästa val; jag vet det. Men alla vet det jag ska säga nu: Det finns ingen samlad opposition i . Det finns ingen ambition att tillsammans, baserat på genomarbetade förslag, ta ansvar för . Det vet alla som sitter i den här kammaren. Det är möjligt att det har ändrats , men det är situationen i dag.Inte heller hos de enskilda partierna som utgör oppositionen finns det färdiga förslag för hur de ska ta ansvar för . Hänvisningar görs till utredningar och utvecklingsarbete. Det får man möjligen ha respekt för. Så har det också sett ut för mitt parti i opposition. Så ser det ut. De står inte redo att regera Sverige.Det som finns hos oppositionen är ett högt tonläge. Så är det ofta. Ett högt tonläge ersätter egna förslag. Det gör att de i samhällsdebatten kan uppträda med löften om allt till alla i alla sammanhang, inte för att de kan hänvisa till att de har sådana förslag utan för att det låter bra i samhällsdebatten. Så ser läget ut i dag.Mitt i en diskussion runt om i om hur jobben ska bli fler och hur vi ska kunna öka antalet timmar noterar jag att den svenska Vänstern dessutom nu ägnar sig åt att diskutera frivillig arbetstidsförkortning. De är verklighetsfrånvända långt från makt och inflytande.Till sist tror jag att det handlar om en berättelse om . Vilken berättelse tror vi på? Tror vi på Alliansen som säger att vi tror på , på arbetslinjen, på den svenska modellen, på innovation och ? Eller tror vi på oppositionen i som säger att allt är svart, att allt är nedrivet, att alla blir fattiga och att allt är förstört? Vilka är det som säger sanningen om ? Är det Alliansen som tror på ? Eller är det oppositionen som beskriver ett som är på väg att gå under? Jag vänder mig till Moderata samlingspartiets ordförande. Jag frågar dig var ditt mandat kom ifrån när det gäller att sälja ut . Varifrån fick Moderata samlingspartiet sitt mandat att sälja ut de gemensamma tillgångar som vi skattebetalare har investerat för att bygga upp sjukhus, skolor, vårdcentraler, apotek och bibliotek? Varifrån kom mandatet att inte bara sälja ut dem utan att rea bort dem? kommer rapporter om hur denna utförsäljning av går till. handlade det om en vårdcentral i som såldes för , men ganska snabbt var det någon som tjänade 20 miljoner på det som vi tidigare tillsammans hade byggt upp och drivit. Varifrån kom beställningen att det som medborgarna i vårt land så omsorgsfullt har avsatt pengar till för att vi ska driva gemensamt ska slumpas bort till dem som vill tjäna pengar på våra medborgerliga behov av utbildning, sjukvård och omsorg? Var hörde du de medborgare som sade att det var rätt politik? Kom beställningen från löntagare, från lärare, från sjuksköterskor eller från dem som behöver utbildning, från eleverna? Vem gav dig, , och Moderata samlingspartiet detta mandat att inte bara sälja ut det som vi ägt tillsammans utan att slumpa och rea bort det? Vem gav dig beställningen? Detta är det höga tonläget. I frånvaro av egna förslag och en sammanhållen politik ersätter man det med ett högt tonläge och en karikatyr av samhällsutvecklingen som inte är korrekt. Vi har sålt en del saker. Vi har sålt Vin & Sprit. Vill köpa tillbaka det? Vi har sålt . Det har bidragit till att har lägre skulder, sjunkande skulder, när andra ser växande skulder. Tycker att det är fel inriktning på politiken?Nu öppnas en del apotek på ställen i landet där det förr inte fanns apotek. Jag tror att medborgarna tycker att det är bra med fler och mer tillgängliga apotek. Den större delen av apoteken finns kvar hos . Det är som om verkligheten inte räcker. Man måste ta i lite för mycket, annars riskerar poängen att inte nå fram.I fler fall har vi snarare givit det motsatta beskedet för att lugna det som ibland har varit rena hetskampanjer från Socialdemokraterna. Ni har till exempel varit i och påstått att ska säljas direkt. Jag har varit statsminister . Senast jag tittade var kvar i statlig regi och ägo. är kvar i statlig ägo, och det är över 50 bolag som bland annat har ägaransvar för i den . Se verkligheten som den ser ut, ! Den är mycket intressantare att diskutera. Den är mycket mer mångfasetterad och består mycket mer av marginaler än vad som passar ett högt tonläge från en opposition som helt saknar innehåll i sin egen politik och som därför egentligen bara är förälskad i just det egna höga tonläget. Tveka inte om att jag har lyssnat in den vrede som finns hos medborgare runt om i landet! De tycker att det är fel att Moderata samlingspartiet driver på för att sälja ut de egendomar vi har haft tillsammans, skolor, vårdcentraler och sjukhus. Det kommer rapporter från varje landsända om att ni begär att det säljas, slumpas bort, till reapris.Ni måste inse att vi har avsatt skattemedel för att bygga upp detta och ha det tillsammans. skänker ni bort det till någon som ska tjäna pengar på våra behov. Det är moderat politik att sälja en vårdcentral för . Någon tjänade direkt 20 miljoner på detta. Man tar pengar från skattebetalarna. Det är inte att ta ett gemensamt ansvar för våra gemensamma tillgångar. Det finns inget medborgerligt stöd för en politik som förs på detta sätt.Dessutom skriver ni i ert budgetförslag att ni tvingar fram ytterligare försäljningar. Om inte kommunerna gör detta ska ni trycka på lagstiftningsvägen. Ni vill ha in fler riskkapitalbolag i omsorgerna. Just nu när debatten är som den är talar statsministern tyst om detta, men har gjort den beställningen. Ni säljer ut utan ett medborgerligt stöd för det. Förälskelsen i det höga tonläget tar över framför fakta. Man tappar kontakt med orden. ser nya besked om att vi skänker bort saker. Ska vi ta fram bevisen för det, ? Ska vi ta fram listan på allt som vi har skänkt för ? Den finns alltså? Bra, då tittar vi på den sedan.Merparten av det som finns i form av vård, skola och äldreomsorg i bedrivs fortsatt av kommuner och landsting. Jag tror att det kommer att se ut så . Jag tycker att det är bra att detta kompletteras med att det också finns andra aktörer. Jag tycker att vi ska ställa tydligare kvalitetskrav, och jag tycker definitivt att vi ska ta marknadsmässigt betalt om det skulle komma i fråga, vilket det sällan gör. Det tycker jag absolut.Den beskrivning ger stämmer helt enkelt inte. En tydlig majoritet är fortsatt i offentlig regi, och det är nog ganska bra. Men jag tror att det är bra att det också finns alternativa utförare. Jag hörde aldrig vad sade att Socialdemokraterna menar är alternativet eller om ni vill totalförbjuda allting som inte kommuner och landsting själva driver. Prislappen för en enda ung person som inte får en chans till jobb och framtidstro kan bli så hög som , och det är bara den samhällsekonomiska kostnaden. Det mänskliga priset är så klart mycket högre när man ger upp drömmarna, när självförtroendet bryts ned och morgondagen blir ett problem att ta sig över. Det är det priset som betalas i områden där gängbildning och våld breder ut sig.Varje fruktansvärt våldsdåd har så klart sin komplexa förklaring. Svaren på våldet är många. Vi kommer i en särskild debatt här i kammaren att återkomma med förslag för att bli kvitt de illegala vapen som finns i omlopp. Men roten till gängbildningen och våldet är denna: känslan av meningslöshet och upplevelsen av stängda dörrar.Sverige har en ungdomsarbetslöshet på , och det är , när eurokrisens härjningar ännu inte riktigt nått landet. Regeringen har skrinlagt den universalmedicin man haft för att bota arbetslösheten. Det ser inte ut att bli några fler jobbskatteavdrag på ett tag. Det var nog en klok prioritering, för vi har ju provat den medicinen fyra gånger, och arbetslösheten har ökat. Alla som sett tv-serien om doktor vet att då är det att prova en ny kur. Problemet är bara att regeringen verkar sakna den förmåga till nytänkande som House har. Man har insett att det finns angelägnare saker för att göra än att sänka skatten, men man vet inte riktigt vad.Låt mig därför ge statsministern till att förklara det som han glömde ta upp i sitt inledningsanförande. Vad är egentligen regeringens idé för att ge möjlighet till jobb och framtidstro i hela ? Jag såg en glädjande utveckling att fler unga fick jobb . Men det är riktigt att säga, vilket jag gjorde i min inledning, att nu väntar möjligen prövningarna på arbetsmarknaden. Det brukar bli svårare för just dem som står en bit ifrån arbetsmarknaden, och då är det naturligtvis viktigt att analysera vad det är som gör att vägarna in på arbetsmarknaden för unga människor inte fungerar tillräckligt bra.Helt avgörande, menar vi, är att det finns brister i den svenska skolan. En väldigt stor andel av varje årskull har faktiskt inte färdiga betyg och fullständiga kunskaper och då är det svårt att hävda sig i det moderna arbetslivet. Det är ett skäl till att vi nu byter ut mot . Det är en skola som mer tydligt betonar kunskaper och följer upp kunskapsluckor så att de unga på det sättet bättre ska kunna komma in i arbetslivet.Vi har också konsekvent arbetat för att sänka trösklarna, inte minst för unga människor, i den politik vi har fört och i närtid också genomfört. Det är därför vi har halverat arbetsgivaravgiften på att anställa någon som är . Det är därför vi ger ett särskilt nystartsjobb till den som är ung och varit utan arbete . Det är därför som vi med RUT- och ROT-avdrag uppmuntrar framväxt av sysselsättningsintensiva servicebranscher som väldigt ofta riktar sig till unga människor. Det är därför vi nu halverade momsen på restaurang- och cateringtjänster - branscher som väldigt ofta vänder sig mot unga människor.Vi har alltså gjort betydande insatser för att förstärka möjligheterna för unga människor att komma in på arbetsmarknaden. Det jag skulle vilja tillföra ytterligare - men då behövs också arbetsmarknadens parter - är en bättre fungerande lärlingsutbildning och lärlingskontrakt i . Det skulle jag vilja se både på gymnasieskolan och för unga vuxna, och vi har angivit det till dem som är . Den metoden har man använt bland annat i , och för att tydligare få in yngre på arbetsmarknaden.Nu har jag nämnt väldigt många saker som vi har gjort och vill göra. Jag hörde ingenting som vill göra. Det vi har hört, åtminstone från en del av dem som förr tänkte sig att regera med, är att man ska öka skatterna och göra det dyrare att anställa unga. Vad är svar på denna svåra utmaning? Jag är glad att statsministern ser fram emot mitt anförande om vår plan för jobben!Någon måste betala för en kris. 90-talskrisen skrevs i stor utsträckning ut på dem som då växte upp. Det var nedskärningar i skolan. Var femte lärare försvann , och det var en ihållande hög arbetslöshet som efter det inte kommit under tvåsiffriga tal oavsett konjunktur.Nu införs, som uttrycker det, . En lång rad reformer för skolan genomförs . En del är bra, en del är mindre bra. Men de genomförs i ett läge när man skriver ut krisen på ungdomarna en gång till. skär man ned på skolan och börjar en nedskärning som i slutändan motsvarar 3 600 gymnasielärare.Är det att ta ansvar för att alla ska få en ärlig chans i skolan, ? Jag tror inte det. Jag tror att vi behöver en arbetsmarknadspolitik som ger alla en möjlighet att få den biljett till vuxenlivet som en fullgod gymnasieutbildning innebär. Jag tror på en utbildningspolitik där man får nya chanser och det finns platser på komvux och folkhögskola. Det tror jag är ett steg för att alla ska ha möjlighet till jobb och framtidstro. Det borde inte innebära något problem för att rösta för den budget som vi har givet att det är precis de förslagen som finns där. Vi tror också på den här förmågan att kunna komplettera kunskapsluckor. Vi ger mer pengar till folkhögskolor, och det vet jag är viktigt för . Vi har förstärkt resurserna för att bland annat ha lärarsatsningar, när det gäller fortbildningsinsatser och särskilda lärarlyft, vilket är någonting som vi också tror kommer att göra den svenska skolan bättre.I grunden är detta viktigt för framtiden. Problemet är att det tar väldigt . De skolförändringar som vi nu gör, som väldigt många har märkt när de började skolan och som jag tror är förändringar i rätt riktning, kommer i sin fulla effekt att kunna utvärderas förmodligen först en bra bit in . Det är dilemmat med att förändra i skolan.Det har förändrats väldigt ofta i den svenska skolan. har vi gjort det i en riktning som vi är övertygade om gör att barn och ungdomar lär sig mer. Det är det bästa sättet att rusta dem för en väldigt krävande arbetsmarknad. Vi lyssnar här till en statsminister som beskriver en ganska god utveckling. Allt går egentligen ganska bra, åtminstone relativt sett när man jämför med vår del av världen och övriga . Vår berättelse är att vi tror på , säger . Förälskelsen i den egna förträffligheten är total! beskriver han en opposition som säger att är på väg att gå under. Att gå under är naturligtvis ett väldigt starkt uttryck, och det är ingenting jag känner igen mig i, men jag tror i alla fall att man måste förstå att många människor är väldigt oroliga inför det vi står inför.Vi ser nu en situation där vi trots regeringens alla jobbskatteavdrag, sänkt krogmoms och alla andra kraftfulla åtgärder för sänkt arbetslöshet står inför en ökande arbetslöshet. Människor är oroliga för att förlora jobben med allt vad det innebär. De är oroliga för försämringar i trygghetssystemen som har genomförts under den här regeringens tid. Vad kommer det att innebära om man blir av med sitt jobb? De är oroliga för välfärden och för skolan. Jag minns 90-talskrisen - jag gick i skolan då - och vad det innebar för oss som var elever. De som är äldre eller har någon sorts funktionsnedsättning är oroliga för sin omsorg.Det som slår mig och som jag funderar över när jag lyssnar på statsministerns beskrivning av läget och av hur bra det faktiskt går i är om statsministern förstår den här oron. Förstår att människor är oroliga inför vad som väntar? Förstår statsministern det trots den fantastiska beskrivning som han ger? anmäler sig nu som det tyngsta sanningsvittnet i svensk samhällsdebatt. Var och en som följer den här debatten kan ställa sig frågan om han är rätt person att göra det eller inte.Jag vill betona vad jag sade. står inför stora prövningar av det enkla skälet att väldigt mycket av vår ekonomi är sammanlänkat med övriga . När övriga sparar och skär ned och efterfrågan sjunker drar det med sig . Därför finns absolut grund för oro. Frågan är vad som är receptet för att möta denna oro. Är det att rida på oron och skapa vi-och-de-tänkande och misstänksamhet i samhället eller är det att tro på politikens olika instrument för att stärka sammanhållningen och arbetslinjen?Jag tror inte på ett erbjudande med att köra ned offentliga finanser i diket där andra redan befinner sig och ansluta sig till skuldkrisen. Det gäller alltså att hålla ihop och ha ordning i ekonomin men ändå ha ett utrymme för att satsa på arbetslinjen, på omställning och på bra kvalitet i den svenska skolan.Jag följde också 90-talets effekter i den skattefinansierade välfärden. Det var en stor kris som ledde till kraftiga nedskärningar. Jag vill påpeka hur vi nu under finanskris och prövningar och framåt har valt en annan väg. Vi hade varit aktsamma med offentliga finanser. Vi sade: Vi ska säkra välfärdens kärnuppdrag. Vi har tillskjutit både tillfälliga och permanenta satsningar till kommuner, skola, sjukvård och äldreomsorg.Allting är inte perfekt, självklart inte! Exempel finns på det som inte är bra, men massiva nedskärningar har inte sett. Och förslag om massiva nedskärningar ligger inte nu på bord. Titta på hur det ser ut i resten av nu när det ska korrigeras! Hur ser det ut bland dem som lyssnade på politikerna som sade att de hade högre ambitioner och i och med det körde ned i diket med de offentliga finanserna? Vad tror ni väntar i dessa länder? Var kommer nedskärningarna?Sverige är på det sättet undantaget. Här diskuterar vi reformer och satsningar för jobb. Allting är inte perfekt, , men jag är stolt över . Jag är stolt över att vi tror på det här landet och att vi satsar på arbetslinje och sammanhållning. Det är naturligtvis bra att även förstår att människor är oroliga.När man lyssnar på anförande och på tidigare replikskiften är det egentligen bara en åtgärd som nämnts, och det är halveringen av krogmomsen. Visst, man kan väl tillstå att det kanske är lite tidigt att utvärdera den reformen. Det förstår jag, men det har dock gjorts vissa granskningar, inte minst medialt, och åtminstone kan man inte se de effekter som regeringen hade förväntat sig.