kam-fs · GZC120120503fs · 2012-05-03 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Statsrådet (C) Landsbygdsminister (C) Statsrådet (M) Statsrådet (FP) Statsrådet (M) Statsrådet (C) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. har klarat den ekonomiska krisen relativt väl när det gäller statsfinanserna, men sämre har det gått när det gäller arbetslösheten. Särskilt allvarlig är ungdomsarbetslösheten som har ökat från till . Om någon månad kommer mer än 100 000 ungdomar att lämna gymnasieskolan och högskolan, och många av dem kommer att gå ut i arbetslöshet.Min fråga går till statsrådet : När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomar ska få jobb? Tack för den angelägna frågan från !Som säkert känner till har ungdomsarbetslösheten varit en prioriterad fråga för alliansregeringen sedan vi tillträdde 2006. Vi har gjort en rad insatser, förstärkt utbildningarna inom folkhögskolan, gjort om hela gymnasieskolan, halverat arbetsgivaravgifterna för unga. Allt detta har gjort att dagens ungdomar har lättare att bli anställningsbara än vad de skulle ha varit om vi inte hade genomfört dessa förändringar.Jag noterade att när Socialdemokraterna så sent som i går presenterade sitt budgetalternativ lade de fram förslaget att avskaffa den halverade arbetsgivaravgiften för de unga arbetslösa. Jag skulle vilja fråga : På vilket sätt möter detta ett problem i samhället? Vilken samhällsanalys ligger bakom att Socialdemokraterna vill göra det dubbelt så dyrt att anställa unga? Statsrådet svarar inte på min fråga. Jag frågade: När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomar ska få jobb? Statsrådet svarar med att det har varit en prioriterad fråga under hela regeringsperioden. Det är lite allvarligt att en prioriterad fråga leder till att ungdomsarbetslösheten har ökat från till . ligger sämre till än många jämförbara länder i Europa.Inom en månad kommer vi att späda på den ungdomsarbetslösheten väsentligt. Unga välutbildade ungdomar kommer att lämna gymnasieskolan och högskolan och längta efter sitt första riktiga jobb. När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomarna ska få jobb? Jag delar engagemang för att unga ska få ett jobb och tidigt komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är också bakgrunden till att regeringen under en rad år har prioriterat reformer som kommer att göra det lättare för unga att få jobb. Det är därför som vi har gjort om hela gymnasieskolan. Vi kunde se att i Socialdemokraternas gymnasieskola, den som vi ärvde, blev ungdomar inte anställningsbara. Det är därför vi har prioriterat att halvera arbetsgivaravgiften för unga så att arbetsgivare ska våga risken att anställa en ung person som inte har någon arbetslivserfarenhet och inte kunnat hävda sig på arbetsmarknaden. Det är därför vi har gjort stora satsningar, och gör stora satsningar, via folkhögskolorna. Det är därför vi inför lärlingsprovanställningar för unga.Regeringen har i varje budget som regeringen har lagt fram gjort stora insatser för att hjälpa unga. Jag är helt övertygad om att vi i kommande budgetar kommer att fortsätta att göra samma starka insatser för att hjälpa unga in på arbetsmarknaden. Jag vill ställa en fråga till statsrådet tillsatte en utredning för att se över hur förvaltningen av företag med statligt ägande ska organiseras. Utredningen som presenterades hade till syfte att klarlägga en lämplig organisationsform för de statliga företagen. Det var dels utifrån målen för verksamheten, dels för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig förvaltning.Samtidigt var det viktigt för regeringen att möjlighet till inflytande över de statliga bolagen skulle säkerställas på ett rimligt sätt.Hur bedömer statsrådet att utredningens förslag lever upp till önskemålen, bland annat beträffande inflytande? De direktiv som låg bakom utredningen som gjorde och lämnade till mig för drygt en månad sedan var tydliga. De handlade om att kontroll och insyn inte skulle äventyras, vidare om det går att göra arbetet bättre och mer effektivt än i dag.Verkligheten är sådan att det finns 58 bolag i statens ägo. En del av dem jobbar på kommersiella villkor och en del av dem jobbar på icke-kommersiella villkor, till exempel , Operan, AB kanalbolag och andra.Utredaren föreslår att det finns skäl att ha två typer av bolagsformer. Den ena formen ska hantera de bolag som i första hand är kommersiellt utsatta. Den andra formen ska hantera de bolag som i första hand har ett samhällsuppdrag.Jag tycker att det verkar vara en rimlig ordning, och jag kan garantera att kontroll och insyn inte ska begränsas. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar statsrådets bedömning och tycker att det låter trevligt att inflytande framöver ska säkerställas. Det vore intressant att höra hur regeringen ser på den vidare hanteringen av utredningen och förslagen som presenteras där. Finns det en tidsplan för när kan tänkas få ta ställning till förslag på området? Utredningen är nu ute på remiss. Det vore fel av mig att recensera utredningen eller de remissvar som har kommit in. Vi kommer att hantera dem på sedvanligt sätt.Vad gäller tidsplanen tror jag - om jag inte minns fel - att det här kan sjösättas om allt går väl. Jag vill åter betona att anledningen till att vi satte i gång utredningen var för att se om det är möjligt att göra de statliga bolagen mer effektivt skötta än . De är bra skötta , men det finns vissa trögheter som vi eventuellt kan komma till rätta med.Vi ska vara på det klara med att här finns ett värde på . Det är per svensk, som är delägare i alla bolagen. Det är mycket pengar. Om vi kan förbättra skötseln lite grann är det fråga om mycket pengar för var och en. fick även läsare av ta del av det som är verklighet för många som bor i skogsbygderna. I två långa reportage fick vi följa storforsbornas kamp för sin skog och för att få skogsbolagen att ta den hänsyn till människa och miljö som de enligt lagen är skyldiga att ta.Vi fick ta del av deras stora häpnad när de insåg att regler inte gäller när man hugger ned skog och att tillåtelse att hugga ned skog är ett icke-beslut som inte kan överklagas, ens om det fattas på felaktiga grunder.Vi fick ta del av deras stora frustration när de insåg att den som bryter mot skogsvårdslagens hänsynsregler inte ens kan få böter för det så länge inte skriftligen meddelar att hänsynsreglerna gäller också det fallet och preciserat hur. hände detta i åtta fall av 67 000 avverkningar. När man har undersökt avverkningar i efterhand har det framkommit att runt en tredjedel inte har levt upp till skogsvårdslagens krav.Tycker landsbygdsministern att det är okej? Tack för frågan!Vi reviderade den skogslagstiftning som gäller för bara , och dessa frågor penetrerades då förhållandevis - enligt mitt tycke - noggrant.Det är som frågeställaren säger, nämligen att om någon ska bli dömd för att inte ha visat natur- och miljöhänsyn krävs att har förelagt den enskilde att ta sådan hänsyn eller rent av förbjudit den enskilde att vidta någon viss åtgärd. I den proposition som har presenterats för pekas det på att roll i första hand är att ge råd i stället för att lägga fram förelägganden och att förbjuda människor att göra något. Alltså en frihet under ansvar, kan vi väl kalla det. På flesta andra områden har vi vissa regler som säger att man inte får göra si och så, även om polisen inte har sagt till just dig att du inte just här och just nu får göra så. Man har regler som gäller generellt. Man skulle kunna tänka sig att det också skulle gälla i skogsbruket eftersom det har en stor påverkan på miljön och på de människor som bor runt omkring. Jag tror att det skulle vara en bättre utveckling.Låt oss återgå till DN-reportaget. Reportern har också talat med frustrerade medarbetare på . De menar att de stillatigande måste se på när man skövlar skog i strid med de regler som egentligen gäller. De försöker skärpa tillsynen men hävdar att de då får bannor från Landsbygdsdepartementet som säger att de inte får göra detta. En tjänsteman säger till och med att har blivit en lydmyndighet där det egentligen är som dirigerar. Är det så? Svaret på frågan är nej. Myndigheter har att följa de lagar och förordningar som är beslutade av regeringen i sin helhet. I i går avslöjades att det statliga riskkapitalbolaget , som finansieras med biståndsmedel, investerat i företaget i . Det är ett företag som odlar sockerrör som omvandlas till bioenergi för den europeiska marknaden.Sockerrören odlas på som man i många fall lurat småbönder på. Bönder berättade för hur de blev lovade arbetstillfällen, skolor och sjukhus när de arrenderade ut sin mark . Detta är löften som inte har infriats. står de här småbönderna utan , utan arbeten, utan möjligheter till försörjning och utan möjligheter att mätta sig själva.Det här är ett klassiskt exempel på landgrabbing, ett växande problem i där småbönder luras eller bestjäls på sin . Det bidrar till fattigdom och hunger.Därför skulle jag vilja fråga biståndsministern vilka initiativ som man nu tar för att skärpa direktiven för så att svenska biståndsmedel inte används till att lura småbönder på deras . Tack för en angelägen och viktig fråga! Vi har diskuterat det statliga riskkapitalbolaget och de krav vi har att ställa på det bolaget i kammaren. Det beror inte bara på att det är helstatligt utan också på att det finansieras med biståndsmedel och att vi måste ha högt ställda krav på det.Jag har tagit mitt ansvar genom att , i samband med bolagsstämman som hölls , förtydliga styrningen av bolaget och se till att bolaget är mer aktivt när det gäller den transparensgaranti som vi har i biståndet och att de följer internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar. Vi har också breddat kompetensen i styrelsen för att vi ska kunna få ökad förståelse för utvecklingskonsekvenser.Jag tycker att det är mycket viktigt att vi diskuterar den fråga som tar upp om vilka effekter gjorda investeringar får och vilka de långsiktiga utvecklingskonsekvenserna är. Frågan om landgrabbing och frågor om skatteflykt och annat är någonting som jag tror att vi behöver belysa ytterligare när vi försöker bidra till att få fram företagande och jobb i utvecklingsländerna. Precis som biståndsministern säger har vi diskuterat förut här i kammaren. Det beror på att skandalerna löpt som ett pärlband genom verksamheter . Man har investerat i misslyckade projekt som har bidragit till ökad fattigdom och arbetslöshet, till exempel Swedmilk i . Man har investerat i företag som har ägnat sig åt skatteplanering och kapitalflykt, till exempel Energy i . Man har kanaliserat svenskt bistånd genom skatteparadis som och . Man har lämnat ut namn på whistle-blowers som har varnat för korruption i . Man har fått sin verksamhet grundligt sågad av , och kommer detta avslöjande om Sierra Leone.Trots det har biståndsmedlen regnat över detta riskkapitalbolag. har den borgerliga regeringen tagit 1,7 miljarder från biståndsbudgeten för att ge till i kapitaltillskott. blir det ytterligare 400 miljoner, och det planeras för ytterligare 400 miljoner nästa år.Min fråga till biståndsministern blir därför: Finns det någon anledning för den borgerliga regeringen att beakta alla de här skandalerna och avslöjandena och ompröva det omfattande stödet till ? Först vill jag ta tillfället i akt och upplysa kammaren om det enorma regn av pengar som har strösslats över bolaget och sätta in det i sitt sammanhang. Mig veterligt är det under hela den tid som det här bolaget har funnits, och det startades långt innan jag blev biståndsminister. 2 miljarder ska sättas i relation till årets biståndsbudget som ligger på närmare 36 miljarder. Under hela det här bolagets livslängd har 2 miljarder investerats för att få fram möjligheter till jobb, investeringar och företagande i utvecklingsländerna.Hans Linde säger att skandalerna har haglat. Jag vill att vi diskuterar effekterna av biståndet och konsekvenserna av det. Jag tror inte att problemet med landgrabbing och skatteflykt bara förekommer i , utan det finns i andra delar av biståndet också. Det är därför som det är så viktigt att vi kan mäta de totala utvecklingskonsekvenserna när vi går in med statliga pengar för att påverka utvecklingen i andra länder.Det här är en del av den diskussion vi behöver ha om effekterna när vi försöker påverka och bidra till utveckling i andra länder. går det fel, och det är därför som vi också ska ha ökad transparens och bättre ansvarsutkrävande när det gäller biståndsmedlen. Jag har en fråga till statsrådet . I går hade kammaren två debatter. Den ena handlade om den nya svenska nationella strategin mot terrorism, men vi löser inte problemen med terrorism om vi inte arbetar förebyggande. Debatten handlade om regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det finns vissa farhågor om att handlingsplanen fokuserar för mycket på en viss grupp och särskilt pekar ut just våldsbejakande islamistisk extremism.Min fråga till statsrådet är: Hur bemöter man detta argument och vad gör regeringen för att planen, som har ett brett stöd och stark legitimitet, ska kunna tas emot av flera berörda aktörer i samhället? Jag noterade att det var en debatt i kammaren i går om detta ämne. Vi har avsatt när det gäller det förebyggande arbetet. Justitieminister ansvarar för strategin vad gäller terrorism, och jag som demokratiminister jobbar med frågor som rör våldsbejakande extremism.Vi i den har varit mycket noggranna med att ha ett brett perspektiv och inte bara fördjupa oss i någon form av våldsbejakande extremism. Vi pratar om religiös sådan och politisk sådan. Vi pratar om den högerextrema miljön, den autonoma miljön och även om våldsbejakande islamister. Det är de tre grupper som Säkerhetspolisen har definierat. Det är inte vi som gör hotbedömningar, utan det gör Säkerhetspolisen.Jag tycker att det är viktigt att betona och ha den här öppenheten. Jag är besviken på att alltför många länder faller i fällan att springa efter ett spår beroende på vad som är på tapeten i medierna för tillfället. Det är bra att ha den här öppenheten och vara mycket bred. Jag tackar statsrådet för förtydligandet. För att kunna förebygga grogrunden för ideologiskt, politiskt och religiöst våld läggs stort fokus på myndigheten och inte minst på det lokala och kommunala arbetet.Det skulle vara intressant att höra statsrådets bedömning av hur engagerade och aktiva kommunerna är och vad regeringen tänker göra för att få med dem. Får man inte med sig kommunerna på stadsdelsnivå och kommunnivå, till exempel fritidsgårdar, skolor och olika typer av insatser, kommer inte handlingsplanen att få de effekter som regeringen vill. Det är sant. Staten kan inte göra allt. Därför jobbar vi mycket med Kommuner och Landsting som är en nyckelaktör. tog vi fram en skrift med olika exempel på hur man framgångsrikt har bekämpat våldsbejakande extremism i kommuner. Det arbetet har också fortsatt i handlingsplanen. Vi har tagit fram 22 workshoppar med Forum för levande historia som kan användas i klassrum i hela landet. Vi håller nu på att ta fram metodmaterial till nyckelgrupper som lärare, folk som jobbar i kriminalvården med mera. Det ska också spridas lokalt.Det lokala är mycket viktigt, och det är också viktigt att man inte uppfinner hjulet på nytt utan ser de fantastiskt bra exempel som finns i vårt eget land.Ett fält som jag tycker är extra viktigt att studera och ha en öppenhet kring när det gäller framtidens extremism - vi vet inte hur framtidens extremister kommer att se ut - är det vi kallar för counter jihad-rörelsen, det vill säga den antimuslimska miljön. Jag tycker att det är viktigt att fördjupa sig i den. Den finns i skuggan av högerextremismen som en ny form i . Jag har en fråga som jag vill rikta till finansmarknadsministern. upplevde världen en global finanskris. Som en konsekvens av det upprättade bland annat en stabilitetsfond för att säkra de svenska kreditinstituten.Den fonden skulle finansieras av kreditinstituten själva, men har vi kunnat se hur har tillförts av statens medel, alltså av skattemedel. Jag undrar om svenska skattebetalare kommer att få se de pengarna igen och i sådana fall när det kommer att ske. Precis som säger är det här ett av många medel för att förhindra en framtida finanskris. Ett annat sätt är att öka kapitaltäckningen hos bankerna. Allt syftar till att förhindra kriser, och om det uppstår kriser ska vi se till att det blir så lite skadeverkningar som möjligt av dessa.Argumentet till varför det finns offentliga pengar i den här fonden är att om den över huvud taget skulle ha någon effekt på beteendet måste den bli stor, och därför tillfördes offentliga medel. Jag har ingen annan uppfattning än när det gäller att de här pengarna ska tillföras det allmänna när fonden blir av den storleken att den har en respektingivande storlek i sig själv.Målet är att fonden över en konjunkturcykel åtminstone ska uppgå till 2 ½ procent av bnp, och jag kan inte svara exakt när pengarna kommer att återföras, men det är absolut ambitionen att det ska ske. Jag vill påpeka att om vi ser till exempel till senast avslutade verksamhetsår har enbart de fyra största privata affärsbankerna i gjort vinster på . Vi talar alltså om motsvarande per genomsnittlig svensk barnfamilj i hela landet, och det är bara . De privata affärsbankernas andel som har tillförts stabilitetsfonden handlar inte om mer än ett par tre miljarder, medan svenska skattebetalare har tillfört mellan 20 och 40 miljarder de senaste åren.Jag undrar om det finns någon rimlighet i de här proportionerna. Om det här var avsikten från början, varför deklarerade man då att det här var en fond som skulle finansieras av kreditinstituten på egen hand? Det har inte skett hittills.Jag tycker att statsrådet har ett ansvar mot väljarna och skattebetalarna att förklara när svenska skattebetalare kan få återse sina medel. Vi sade precis samma sak då som vi säger , det vill säga den här fonden ska finansieras av bankerna själva. Det har inte skett någon ändring, utan vi sade det då, och vi säger det nu.Erik väljer att ta upp då bankerna hade hög lönsamhet. Tar man ett annat år, 2008 till exempel, var det stora förluster. Det går alltså lite upp och ned. Jag håller med om att det var höga vinster , men det är viktigt att det här arbetet sker på ett noggrant och förutsägbart sätt, det vill säga avgifter tas från bankerna på ett förutsägbart sätt till krisfonden, alltså stabilitetsfonden. Så kommer det att vara även fortsättningsvis. Målet är att den ska uppgå till åtminstone 2 ½ procent av bnp, men om vi skulle ta bort de pengar nu som är allmänna medel skulle fonden bli något tandlös och därmed inte få den effekt man skulle vilja ha. Det skulle ingen vara betjänt av. Hushållen skulle inte alls vara betjänta av det.Jag kan lugna med att vi har samma ambitioner. Pengarna kommer att komma tillbaka när fonden växer i storlek. Min fråga går till konsumentminister . har förekomsten av tveksam annonsering för oseriösa bantningspreparat exploderat bland annat i tidningar och i sociala medier. fick vite efter att enskilda konsumentkämpar på grund av en annonsering. Problemet var bara att annonsen fanns både i och i och också delades ut till en halv miljon hushåll.Det är ganska mycket sådan reklam om till exempel bantningspreparat och olika produkter som är direkt hälsofarliga även på lokala hemsidor. Det handlar om alltifrån ultraljud till piller, och när man tittade på detta i blev kritiken ganska stor när det gällde vad preparaten innehöll.Det här sker nästan okontrollerat, och många av preparaten har heller inte några vetenskapliga belägg för den påstådda effekten. Min fråga till konsumentministern är: Vad kommer ministern att göra för att vi ska få stopp på de här produkterna? Det är en mycket viktig fråga som tar upp, och jag har också noterat detta. Vi ser bland annat att reklam för den här typen av preparat också ökar i sociala medier, exempelvis i mycket populära bloggar på nätet där det är svårt med gränsdragningen mellan vad som är reklam och vad som är ett inlägg av bloggaren. Det har tittat på. Det handlar i grunden om marknadsföringslagen, det vill säga vilseledande reklam.Jag tror att det viktigaste just nu är att å ena sidan se vad kan göra för att strama upp - de kommer att få mer pengar för att ha mer tillsyn, inte minst på den här fronten - och å andra sidan se hur vi kan göra konsumenterna i grunden mer medvetna.Den största utredningen på konsumentfronten kommer att presenteras . Där tittar man på hur man ska ge bättre stöd till konsumenter, framför allt till sårbara konsumenter. Det är ofta unga som drabbas av den här typen av vilseledande reklam, och vi behöver se till att vi får ett jämlikt konsumentstöd över hela landet.Vi behöver alltså göra konsumenterna mer medvetna men också se över hur marknadsföringslagen kan fungera bättre. Tack, , för svaret! Det var precis detta jag efterlyste. Vi behöver mer medel till . De får ganska mycket stöd när det gäller utvärderingar som rör tobaksreklam och alkoholreklam, men de här produkterna kan vara minst lika farliga om de doseras fel eller hamnar i orätta händer. Många är till och med direkt skadliga i sig själva.Det är, precis som statsrådet säger, många unga människor som drabbas av det här. Jag ser sådan här reklam i stort sett på Facebook, och där är det inte alls självklart vad som är äkta reklam och vad som är falsk marknadsföring. Det låter bra att vi får mer pengar till och kan få ännu bättre informerade konsumenter. Jag lovar att vi ska följa upp den här frågan. Den rör inte bara bantningsprodukter, utan det handlar också om olika skönhetspreparat och skönhetsoperationer. Det finns en hel flora av produkter som medför att alltför många konsumenter dess värre hamnar mellan stolarna. Det är ett väldigt viktigt fält där vi måste skjuta fram positionerna. Jag vill ställa en kort men angelägen fråga till statsrådet lade fram ett enigt betänkande med förslag på ett nytt skatteutjämningssystem. Min fråga är: När kan vi här i riksdag se fram emot att få ett förslag på ett nytt skatteutjämningssystem från regeringen att behandla? Tack, , för frågan! Ärendet bereds i . Det har kommit in ett stort antal remissvar. En stor del av dem är positiva, och några är negativa. Det brukar vara så att de som vinner på ett förslag är positiva och de som förlorar på det är negativa. Det finns några remissinstanser som är neutrala, dock inte kommuner eller landsting, och vissa av dem har uttryckt skepsis för att det föreslagna systemet skulle kunna ha tillväxthämmande effekter, vilket vi ju måste beakta. Därför pågår beredningen i departementet.Jag kan inte säga vilket datum vi kommer att lägga fram en proposition, men jag inser att det är angeläget för kommunerna att veta sina marginaler för budgetarbete och liknande. Det är glädjande att höra att säger att det är angeläget. I min roll som riksdagsledamot och i min roll som distriktsordförande för i får jag ofta frågan från såväl kristdemokratiska som moderata kommun- och landstingspolitiker: När kan vi få fram ett förslag, för vi sitter med budgeten just nu?Det här håller på att utvecklas till ett stort problem i landets 290 kommuner. Även om inte kan säga ett datum kanske han kan ge någon form av tidsplan för när vi kan förvänta oss att få ett svar. Det är inte bara jag som ställer frågan här på frågestund , utan den ställs även av kommunpolitiker runt om i landet som tycker att det är en mycket angelägen fråga. De som är angelägna i denna fråga är de kommuner och landsting som kommer att vinna på det nya förslaget. De som inte kommer att vinna på det är inte lika angelägna.Det här är ett nollsummespel, som alla vet. Vissa förlorar och vissa vinner. Det förslag som finns har dock karaktären att det är många som kommer att vinna på det. vinner på det, och förlorar.