kam-sf · GZC120120202sf · 2012-02-02 14:00:00 — För en del leder det till ett kraftigt ifrågasättande av en själv; man tappar sitt självförtroende.Regeringen har försökt förstärka psykiatrins resurser, för det är uppenbart ett sätt att motverka det vi här talar om. Inte minst gäller det resurserna till barn- och ungdomspsykiatrin som jag vet gör väldigt stora insatser för att försöka stödja barn och ungdomar - detta naturligtvis vid sidan av de insatser som familj, anhöriga och syskon, samt vänner gör för att försöka motverka nämnda risk och tendens som ju finns på det sätt som beskriver. På stämma i deklarerade statsministern att är ett särintresse. Det var nog många med mig som blev förvånade över detta uttalande, speciellt eftersom ett litet land som är beroende av samverkan mellan politik och näringsliv för att kunna exportera så mycket som vi gör. Hälften av bnp kommer ju från exportindustrin.Just för detta med samverkan fanns samverkansprogram för strategisk planering av viktiga näringar, bland annat för forskning och utveckling. när vi fick höra - det gäller speciellt oss som kommer från - att lägger ned sin forskningsverksamhet och att 1 200 kvalificerade arbetstillfällen försvinner ställs verkligen detta uttalande och behovet av samordning och samarbete på sin spets. Jag undrar därför om statsministern kan förklara hur avvecklingen av ett tidigare fungerande samarbete med näringslivet i form av strategiska samverkansprogram förbättrar Svenskt Näringslivs möjligheter att skapa nya jobb efter detta besked. Det är lite roande detta att Socialdemokraterna i då utger sig för att vara det nya vill inrikta sig på att se till direktörernas fromma. Man får uppleva mycket i svensk politik. Låt mig bara konstatera att det företagsspecifika beslut som har fattat ska ses i ljuset av att när vi jämför med övriga länder ligger i världstopp när det gäller forskningsinsatser. Det handlar inte bara om offentliga resurser som ges till forskning - grundforskning och tillämpad forskning - utan även mer företagsspecifika sådana. Jag har själv varit i kontakt med och påpekat att det är en bra forskningsmiljö i . Det är också en bra , som får en utmaning att uppmuntra människor med forskarbakgrund att komma vidare till andra typer av insatser. Det grundar vi naturligtvis i att vi har gjort historiskt stora satsningar i den forskningsproposition vi lade på bord under den förra mandatperioden. Den har väsentligt höjt oss till nivåer vi inte befann oss på tidigare. Det måste vara den grund vi fortsätter att arbeta utifrån. Min fråga handlar om forsknings- och innovationspolitiken. Ökad global konkurrens, miljöutmaningar, snabba teknikskiften, förändringar inom de finansiella marknaderna samt en växande och åldrande befolkning ställer oss inför stora utmaningar men också stora möjligheter. Här har forsknings- och innovationspolitiken en viktig roll att fylla. tillhör de länder som satsar allra mest på forskning, hörde vi statsministern säga . När det gäller utfall, det vill säga nya företag, nya produkter och nya arbetstillfällen som kommer fram av forskningen ligger vi dock förvisso bra till, men kanske inte lika högt. Min fråga till statsministern handlar om den framtida inriktningen på forsknings- och innovationspolitiken. Vilka åtgärder behövs för att utfallet - resultatet - ska bli fler nya företag, produkter och jobb? Det finns skäl till att är intressant som forskningsnation. Ett är våra egna forskningstraditioner, inte minst på det naturvetenskapliga området. Vi ska inte underskatta vad utdelandet av ger till känslan för akademi och forskning kring runt om i världen. Vi är också ett land som har som struktur i vårt näringsliv att vi har några väldigt stora multinationella företag som för sin utveckling är beroende av forskning. I flera fall ligger de här i , men inte bara. Vi får dock komma ihåg att detta beroende för en risk med sig, nämligen att gränsöverskridande stora företag väger forskningsinsatser - både i olika specifika delar och i olika delar av världen - gentemot varandra. uppfattar jag att det har varit ett företagsspecifikt beslut kopplat delvis till den forskning som finns här. Ett liknande beslut har för övrigt fattats när det gäller forskningsanläggningen i , om jag förstod det rätt. Den har rönt samma öde.Återigen: Vi kan bara försäkra oss om att det finns stöd för grundforskning och i övrigt bra villkor för forskning för att kunna attrahera forskning att komma till i större utsträckning. Många visstidsanställda vittnar om en mycket jobbig arbetssituation. Det handlar om att man måste ta med sig mobiltelefonen in på toaletten, och till och med i duschen måste man vara beredd att svara i telefon. Om man inte svarar går nämligen jobbet till någon annan. Dessutom betalar visstidsanställda lika mycket när det gäller socialförsäkringarna och till a-kassan, men de får inte ut detsamma som alla andra. Det är sämre skydd när det gäller a-kassan, turordningsreglerna och sjukförsäkringen. Det är också svårt att ta lån och att få pengarna att räcka till om man har otur en månad. Det är många kvinnor som drabbas av detta - ungefär två tredjedelar har varit i denna situation. Vi har också fått kritik från för att vi har för dåligt skydd för visstidsanställda. Vad tänker regeringen göra åt detta stora problem? Visstidsanställningsreformen kom med alliansregeringen och var ett sätt att föra ihop en lång rad olika former för att länka in i arbetslivet som har funnits och som också Socialdemokraterna har medverkat till. Alla känner igen provanställningsbegreppet; det finns ibland en period innan man får permanent anställning under vilken man prövas. Det är klart att det finns en balans i hur flexibla dessa regler ska vara så att fler möjligen kan få testa att komma in i arbete kontra den trygghet vi alla vill uppleva genom att ha en fast anställning.Det är lite oklart för mig vad socialdemokratin menar att man ska göra i stället. Vi tror att den här typen av ökad flexibilitet behövs för att möjliggöra för fler att komma i fråga. Vi tror framför allt inte att det läge vi nu är i är rätt tid att ta bort alla reformer som ger flexibilitet. Vi tror nämligen absolut inte att det ger dem som har svårast att hävda sig i arbetslivet jobb eller vägar in i arbete. Tvärtom tror vi att det blir en metod för att öka arbetslösheten. Det är ett skäl till att vi tror på dessa reformer. Självklart ska de dock följas upp. Vi ska se till att de sköts med bra villkor och rätt lönevillkor, för det är också viktigt. Det är viktigt vilken form av anställning man än har. under frågestunden kunde vi höra att statsministern anser att problemen med våld och kriminalitet i kan härledas till sociala problem - utanförskap, problem med skolgången och problem att komma in på arbetsmarknaden. Så kan det nog vara. Jag menar dock att just de sociala problemen, alltså utanförskapet, problem med skolgången och problem att komma in på arbetsmarknaden, kan härledas till den här regeringens och tidigare regeringars misslyckande i invandrings- och integrationspolitiken.Vad anser statsministern är de grundläggande orsakerna till utanförskapet? Jag har till partikamrat svarat att jag tror att det är mycket grundläggande sociala problem som relaterar till brister i skolgång och bristande möjligheter att komma in i eget arbete. För att kunna utvecklas måste människan mötas av en skola som ser den enskilda individen och gör att vi får verktyg och kunskaper för att klara oss i ett komplicerat samhälle och dessutom för att på olika sätt kunna komma in på arbetsmarknaden. Jag tror alltså inte att vi föds olika på det sätt som frågorna från ibland antyder. Det måste finnas en poäng med att ni ställer frågor om . Det gör ni nämligen allihop. Vi anar vad ni försöker driva fram för bildsättning. Jag delar alltså inte den bildsättningen. Det är inte beroende av var vi är födda; det är snarare beroende av under vilka förutsättningar vi möter livets svåra väg. Då handlar det mycket om skola, arbete och andra typer av insatser. Där ligger problemen, och där måste vi också söka svaren. Den borgerliga regeringen vann valen 2006 och 2010. Kanske det viktigaste vallöftet var att bryta utanförskapet. , , är arbetslösheten högre. Vi ser att varslen ökar, och utanförskapet är i stort sett oförändrat. Kanske den viktigaste reformen regeringen har genomfört för att bryta utanförskapet var det så kallade jobbskatteavdraget. kom , , med faktiskt den första utvärdering som gjorts av jobbskatteavdraget. IFAU kan inte se några effekter av det. Man säger att det inte på ett trovärdigt sätt kan utvärderas om jobbskatteavdraget har påverkat sysselsättningen. Med anledning av detta vill jag gärna höra statsministerns kommentar till en uppenbart misslyckad reform. Om forskning och underlag spelar roll, låt oss då börja med det första som tog upp, utanförskapet. Det handlar om människor i arbetsför ålder som på olika sätt och av olika skäl stod utanför arbetslivet.När jag tillträdde som statsminister 2006 fanns 555 000 förtidspensionärer. är vi nere i 400 000. Det är alltså drygt 150 000 färre. Därtill har vi från 770 000 sjukskrivna nu kommit ned till 120 000. Det summerar till en mycket kraftig minskning av ohälsotalen. Det är en minskning av utanförskapet. Det är det som våra reformer har bidragit till, trots finanskris och nedgång i ekonomin 2008 och 2009 och de problem som vi just nu har framför oss.Jobbskatteavdraget har av och , som inte är av regeringen beordrade att tycka något specifikt, beskrivits som det mest jobbskapande, förmodligen till a-kassereformen, som regeringen har genomfört. Det ger ökade drivkrafter att gå från deltid till heltid eller att aktivt minska marginaleffekterna av den som kommer från bidragsförsörjning till eget arbete.Egentligen säger inte IFAU emot detta. De säger bara att de inte kan isolera effekterna av jobbskatteavdraget till vad som ger sysselsättning eller inte. Det är bra med forskning, och det är viktigt med utvärdering. Men det är mer som har sagts om jobbskatteavdraget än det som IFAU säger. Vi har tidigare under frågestunden hört om hur alltmer gods går på vägarna. Så är det bland annat på , farligaste väg, som går mellan och . Det blir för mer och mer trafik och mer och mer tungt gods som går från Bergslagen och ned till norra största hamn i . I och med den ökade trafiken ökar också olyckorna. har sju människor fått sätta livet till på E20.Göran tog de första spadtagen på den första och enda delen av genom där det finns motorväg. När tänker statsministern ta första spadtaget till nästa del av ? Problemet var att och en lång rad av hans statsråd var ute och tog det första spadtaget på massvis av vägprojekt i . Men ska man ta det sista krävs det också att man har pengar, annars går det nämligen inte att genomföra projekten.Vi möttes av luftslott. Det första spadtaget kostar ungefär ingenting. Det är resten som är problemet. Då måste man fylla på de stora investeringsramarna med mycket resurser. Det har vi gjort i det infrastrukturbeslut som fattades 2008. Vi är nu snart uppe i 500 miljarder i insatser för investeringar i bland annat vägar. Och låt mig påpeka en sak: Vi minskade och flyttade ned en del av det som väldigt mycket hade styrts mot järnväg under rödgrönt styre till att få innehålla mer av väginvesteringar - något som aktivt spärrade och Socialdemokraterna inte höll emot under de år då de rödgröna styrde Sverige.Vi har utökat resurserna; det finns mer resurser . Men jag står för att vi inte orkar bygga alltihop, därför att jag är en ansvarsfull person när det gäller ekonomisk politik. Den som lovar allt till alla kommer snart att märka att man har råd med väldigt lite. har drabbats av beskedet att 1 200 jobb försvinner när lägger ned sin forskningsenhet i . Det är en stark signal, menar jag, om att den svenska läkemedelsindustrin är på väg in i ett allvarligt läge.Life Science-sektorn sysselsätter över 30 000 personer. Därför blir jag lite förvånad när statsministern gång på gång säger att det här är ett företagsspecifikt beslut.Astra Zeneca har dominerat branschen med var fjärde anställd. Läkemedelsbranschen har mycket stor betydelse för svensk export.Regeringen beslutade att avveckla den strategiska samverkan. Det har mötts av stor besvikelse från delar av svenskt näringsliv, inte minst från läkemedelsindustrin som ser en fortsatt samverkan som helt avgörande för branschens fortlevnad och utveckling i Sverige.Mot bakgrund av det allvarliga som har inträffat och också tidigare är min fråga till statsministern: statsministern nu att ompröva beslutet och återupprätta den strategiska samverkan med Life Science-sektorn i ? Bara så att det är sagt har inte visat någon sorts koppling till att ett samverkansprojekt skulle ha undanröjt detta beslut. Det finns inget stöd för det påståendet eller den antydan. När jag säger att det är ett företagsspecifikt beslut beror det på att förmodligen inte tycker att forskningen har givit tillräckligt mycket tillbaka i kommersiellt framgångsrika produkter. Därför pekar man ut forskningsanläggningar inte bara i , om går igenom beslutet, utan i flera delar av världen. Det är en global nedtrappning som gör.Mikael använde begreppet svensk läkemedelsindustri. Ja, den svenska läkemedelsindustrin består ju av multinationella företag som inte bara är styrda och ägda här i . Det är på den marknaden som vi ska fungera.Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi har fortsatt goda villkor för forskning i och att vi har stora resurser till basforskning. Och jag leder en regering som gjorde historiskt kraftiga ökningar av forskningsanslagen 2008. Det spelar naturligtvis också roll när vi ska attrahera andra forskningsinsatser i än de som inte vill fortsätta med. Sysselsättningen har ökat, säger statsministern, och det stämmer, men också arbetslösheten har ökat. Den är enligt statsministern nu på så höga nivåer att vi kallar den massarbetslöshet. har regeringen ett projekt som man kallar fas 3. Fas 3 innebär att människor blir inskrivna i en verksamhet och sedan inte kommer ut på arbetsmarknaden.När regeringens statssekreterare pratade om fas 3 sade han att det är ett bra projekt för man hade ingenting annat. Andelen som är inne i fas 3 nu är en lika stor grupp som de anställda på företaget fråga till statsministern är: Anser statsministern att det är en lyckad politik att det nu är lika många anställda inom fas 3 som på Posten, det vill säga människor som inte kommer ut på arbetsmarknaden?På läktaren sitter ett antal personer som är arbetssökande och som är väldigt nyfikna på regeringens syn på arbetsmarknadsfrågor och just fas 3, så jag är tacksam om jag kan få ett utförligt svar. Det är svårt att ge ett utförligt svar , men jag ska göra ett försök.Låt mig konstatera att alternativet innan vi tillträdde var tydligt. Det var passivitet, förtidspension. Svenskarna, som kanske är det friskaste folket på jorden och som lever allra längst, var nästan mest sjukskrivna. Någonting var galet i Sverige.Det var så vi löste arbetslösheten, för det fina i kråksången var att stora grupper av arbetsföra människor inte jobbade men inte heller var arbetslösa, för de var ju förtidspensionerade, mitt i livet, trots att de hade arbetsförmåga.Ja, jag tycker att det är bättre att de befinner sig hos Arbetsförmedlingen än i förtidspension. Ja, jag tycker att det är bättre att de synliggörs än att de osynliggörs. Ja, jag tror mer på aktivitet än på passivitet. Det är inte alls så att man är utestängd från arbetsmarknaden om man befinner sig i fas 3. Det är bara det att det är en grupp som förmodligen behöver mer stöd och större insatser för att kunna komma i fråga.Till sist och slutligen kan ingen komma runt att det måste till ett anställningsbeslut. Vi måste hjälpa människor att bli anställningsbara, och vi måste få arbetsgivare som i slutet av dagen till slut är beredda att anställa människor. För detta är vi beredda att använda en lång rad resurser, olika sätt att sänka trösklar och också att sänka eller helt ta bort arbetsgivaravgifter. Vi har infört och har förslag på allt detta.