kam-fs · H0C120121115fs · 2012-11-15 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (FP) Justitieminister (M) Landsbygdsminister (C) EU-minister (FP) Civil- och bostadsminister (KD) Utbildningsminister (FP) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga riktar sig till utbildningsminister . har det kommit ny arbetslöshetsstatistik som visar att över 400 000 människor i är arbetslösa. Varslen slår nya rekord igen. En alldeles för hög andel av dessa arbetslösa är ungdomar. Många av dem har naturligtvis en bristfällig utbildning i grunden. Vi har föreslagit att de ska få en gymnasiekompetens. Det är också många som har med sig en gymnasiekompetens och skulle vilja studera vidare.Just i av hög ungdomsarbetslöshet väljer regeringen att minska på antalet högskoleplatser i , med 10 000 platser och med ytterligare 10 000 platser. försvinner alltså av landets högskoleplatser.Min fråga till utbildningsministern är: Vad har ni för grund för denna besparing, denna inskränkning av unga människors möjligheter att skaffa sig en högskoleutbildning? Tack för frågan, ! Det är riktigt att den här hösten har varit dyster med flera varsel. Det kom ny arbetslöshetsstatistik . Glädjande nog visar det sig att de värsta farhågorna inte besannades, utan siffrorna såg bättre ut än man hade befarat. Det är fortsatt en viss ökning av arbetslösheten, men många hade nog befarat att den skulle vara större.Det är riktigt att , precis som frågeställaren säger, av strukturella skäl har en mycket större ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Det är en lång rad åtgärder som behövs. Vi bygger ut med 18 000 fler platser i olika utbildningssystem i höstens budget som snart kommer att anta, hoppas jag, jämfört med vad som annars skulle bli fallet nästa år.Vi behöver en lång rad reformer av gymnasieskolan. Många av de ungdomar som tar upp vill alls inte bli akademiker utan vill ha en yrkesutbildning. På många olika sätt försöker vi öppna för detta också.Vi vidtar många åtgärder, men det behövs ännu fler. Tack, statsrådet, för svaret! I tider av hög arbetslöshet, i tider när det är svårt att få jobb, gör många ungdomar det, tycker jag, rationella övervägandet att studera. De tänker: Jag pluggar nu och skaffar mig en bra utbildning, och så kommer arbetsmarknadsläget att se annorlunda ut om tre, fyra eller . Det är positivt.Just nu är det många ungdomar som gör så. Söktrycket på landets högskolor och universitet har aldrig varit så högt som det är just . Just väljer regeringen att spara in motsvarande mellan 20 000 och 30 000 platser på våra högskolor. Det, menar jag, är en ansvarslös politik i ett läge när ungdomsarbetslösheten är alldeles för hög och vi har alldeles för många ungdomar som står utan sysselsättning.Jag återkommer till min fråga: Vilka överväganden har regeringen gjort för att dra in 20 000-30 000 högskoleplatser i ett läge när rekordmånga vill skaffa sig en högskoleutbildning? siffror är inte korrekta. Först och främst växte de mellan det första och det andra inlägget, men inte ens i det första inlägget stämde de. 10 000 platser försvinner därför att staten inte längre finansierar utomeuropeiska studenter. Det är inte svenska studenter som får färre platser, utan det är de utomeuropeiska studenterna det handlar om, och de får nu söka platser via stipendier. Det är alltså 10 000 utomeuropeiska studenter vars platser staten inte längre finansierar. Det är en del av den siffran. Resten är en konjunkturåtgärd. Vi byggde ut högskolan ganska kraftigt under den djupaste finanskrisen då man såg framför sig att arbetslösheten skulle vara . Det är den inte. Den är , . Det är fortsatt allvarligt, men det är inte så allvarligt som man trodde att det skulle vara.Fler studenter än någonsin pluggar just nu på svensk högskola. som utbildningsminister har högskolorna haft fler studenter än något enda år med socialdemokratiska utbildningsministrar. Det är all time high i antalet studenter, och det är också all time high i antalet sökande. Vi har en mycket väl utbyggd högskola, och vi tillför ytterligare resurser i höstens budget. Min fråga är till landsbygdsminister , och den handlar om kadmium. I en rapport från Kemikalieinspektionen visas att ett ökat intag av kadmium via maten ger en merkostnad för benbrott på drygt 4 miljarder per år.Kadmium tillförs åkermarken framför allt genom luftföroreningar och genom användning av slam och konstgödsel. Regeringen har tagit bort skatten på kadmium i konstgödseln.Min fråga är: EU i all ära, men tänker landsbygdsministern göra någonting konkret för att minska mängden kadmium i konstgödseln de kommande två åren? Svenska företag som i vårt land inför olika handelsgödselmedel har iklätt sig ett frivilligt ansvar att ligga betydligt under de gränsvärden som finns vid användning av den här typen av konstgödselmedel. En stor del av vår mat och även foder importeras. Soja till foder innehåller relativt höga halter av kadmium som sedan via stallgödseln tillförs våra åkrar. Såvitt jag vet kontrolleras i princip inte innehåll av kadmium i importerad mat. Vad avser landsbygdsministern att vidta för åtgärder med anledning av detta? På det området finns det internationella överenskommelser kring vilka gränsvärden som är tillämpbara. Dem har vi att följa, eftersom vi är en del av världssamfundet och den handel som sker mellan olika länder i vår värld. De som var vakna tidigt kunde redan strax efter kl. 6 se och höra bostadsministern prata i tv om hur vi ska skapa fler bostäder för unga i . Mer av det pratas det om i interpellationsdebatter både före och efter den här frågestunden.Även jag vill ställa en fråga till bostadsministern kopplat till detta och kopplat till det förslag som finns om att göra tydligare och enklare regler för dem som vill hyra en privatbostad.Det har förekommit en hel del, tycker jag, märkliga missförstånd, inte minst när det gäller hyressättningen för de lägenheter som skulle kunna frigöras på det här sättet. Exempel har kastats ut i debatten där det inte har funnits så mycket beräkningsunderlag. Det har pratats om höjda hyror, men väldigt lite har kommit fram om var man har fått ett sådant underlag från.Kan bostadsministern reda ut lite grann, enligt det förslag som ligger på bord från regeringen, hur systemet är tänkt att fungera och hur modellen för hyressättning ska se ut för dem som får möjlighet att bo i andra hand? Tanken är att vi med hjälp av enklare och tydligare regler ska få ut fler bostäder snabbt och använda befintliga bostäder på ett mer effektivt sätt. Vi tror att med det paket som ligger på bord just nu kommer vi att få fler bostadsrätter uthyrda. Vi får många exempel från människor som hör av sig och som har lägenheter som de använder lite eller inte alls men inte får hyra ut av olika skäl.Vi vill också ha enklare och tydligare regler kring hyressättningen. finns en stor osäkerhet kring detta, vilket gör många tveksamma till att hyra ut. Den enkla principen är att när en privatperson hyr ut en bostad - det handlar bara om det - får man ta ut kostnaden för avgiften plus kapitalkostnaden. Sedan finns det ett tak. Över det taket får man inte gå; då kan stoppa det hela.Vad det handlar om är ett intervall från noll kronor till maximalt det taket. Ju fler lägenheter som kommer ut för uthyrning, desto lägre priser blir det. Så fungerar marknaden. Dessutom vill vi ha en snabb uppsägningstid för den som känner att man har ett kontrakt som man inte vill vara kvar i längre. Jag tackar för det svaret och konstaterar att det ligger ganska långt ifrån en del av de bilder som har målats upp på annat håll.Om det mer tydligt finns ett större utbud som gör att man lättare kan jämföra men man ändå är missnöjd med sin hyra, kan man då inte längre få hyran prövad? Även här verkar det ha funnits en del missförstånd. Hur ska man bete sig om man har fått en viss hyra men känner sig missnöjd och vill få den prövad? Precis som går man till hyresnämnden som prövar om hyran är oskälig. Det som är i det förslag som ligger på bordet är att vi tar bort möjligheten att i efterhand, när man har bott där , gå tillbaka och kräva tillbaka pengar. Men den regeln blir också ganska onödig om vi har ett enklare regelverk kring hyran.Det är så förslaget ser ut, därför att vi ska skapa så enkla regler som möjligt. Vi vet från människor som hör av sig att just osäkerheten kring hur regelverket ska tolkas skapar en återhållsamhet när det gäller att hyra ut de lägenheter som står tomma. Vi ser många exempel på detta, och vi tror att det förslag som finns nu är det snabba sättet att få fler hyresbostäder till stånd.Sedan måste politiken självklart kombineras med långsiktiga åtgärder för att få fram fler nyproducerade lägenheter, och det jobbar också regeringen aktivt med. Jag tror att landsbygdsministern är högst medveten om att vi tillverkar allt mindre av våra egna livsmedel i . Inte minst lär han ha blivit påmind om detta i och med demonstrationer på , initierade av mjölkbönder vars medlemmar upplever sin kanske svåraste kris någonsin.Sedan landsbygdsministern tillträdde har nästan var tredje mjölkgård lagt ned. Man har dessutom ytterligare inkomstminskning att vänta i och med det förestående avskaffandet av det så kallade tilläggsbeloppet som ges till branschen.Min fråga blir således: Har landsbygdsministern på något vis funderat över vad regeringen skulle kunna göra annorlunda för att mjölkproduktion ska kunna öka? Jag är angelägen om att den svenska primärproduktionen ökar. Jag är det därför att jag vill ha de jobb som blir i och med en ökad svensk primärproduktion - de jobb som blir i produktionen men också i den förädlingsverksamhet som oftast kommer efter den primärproduktion som en bonde kan bedriva, inkluderat mjölksektorn.Vi har vidtagit en rad åtgärder för att stärka företagandet på den svenska landsbygden, inkluderande mjölkföretagen. Fler behövs för att en tillräcklig lönsamhet och konkurrenskraft ska nås. Av det skälet finns det i årets budgetproposition ett förslag som är framlagt till om att vi ska titta på vad som utgör hinder och möjligheter för att öka den svenska primärproduktionen, allt för att vi vill ha jobben, det öppna landskapet och vad som följer med en svensk livsmedelsproduktion. Det är skönt att höra att regeringen åtminstone uttalat är för en mjölkproduktion i landet och att ni också försvarar svensk livsmedelsproduktion.Jag får i alla fall en känsla av att regeringen och egentligen är ganska likgiltiga till vad man just nu anför, det vill säga att vi ska ha något slags livsmedelsproduktion i . Det är ju ett faktum att tiotusentals mjölkbönder nu står utomlands. Ungefär var tredje mjölkbonde har sagt upp sin verksamhet som ministern haft sitt mandat.Att i det läget höja jordbrukets dieselpriser och prioritera satsningen på bredband kan man tycka är en ganska märklig prioriteringsordning. Jag hoppas därför att landsbygdsministern tar till sig den kritik som de svenska mjölkbönderna för fram och att man på något vis omvärderar sin inställning så att vi kan behålla svensk mjölkproduktion även . Tiden som står till mitt förfogande räcker inte för att redovisa alla de åtgärder som är vidtagna och de som är i pipeline för att stärka den svenska mjölkbonden och den svenska bondeföretagarens konkurrenskraft och lönsamhet.Något ytterligare behövs för att vi ska få en ytterligare ökad produktion, för det vill jag ha, men märk också att ett antal näringsgrenar inom den svenska landsbygds- och livsmedelsproduktionsnäringen har ökat sin produktion jag kan överblicka och har varit någon större del av den svenska jordbrukspolitikens utveckling i det här landet. Jag har en fråga till statsrådet handlar om en kommissionärspost som ska ha hand om hälsofrågor inom EU. är en av dem som aspirerar på den posten, och enligt din egen kollega är han en dinosaurie. Det är sant. Jag håller verkligen med.Han kommer från och är en klar och tydlig abortmotståndare. Han är klar och tydlig när han förvägrar kvinnor rätten till deras egen kropp. Han säger också nej till åtgärder mot diskriminering av hbt-personer. Listan kan göras lång. Hans syn och värderingar är under all kritik. Det är horribelt att över huvud taget, eventuellt, kan få möjligheten att axla en roll som kommissionär i hälsofrågor.I ett pressat läge har han nu sagt att han backar. Han ska stå för vad EU står för, och han ska hålla sig till regelverket. Det gör han i ett läge när han är väldigt pressad.Min fråga till är: Hur ställer sig regeringen när det gäller att rösta om som kommissionär inom EU? Vi följer utvecklingen oerhört noga. Jag delar som liberal oerhörda upprördhet över abortkonservativa syn, över att han är emot samkönade äktenskap och över att han företräder en regering som varken tillåter skilsmässa, fri abort eller samkönade äktenskap.Det kommer att vara omröstning i eller onsdag, och redan nu har ett utskott fört upp kritik. Vi följer detta oerhört noga, inte minst jag som liberal.Jag tycker också att vi ska komma ihåg att det tack och lov inte är Europeiska unionen som beslutar om frågor som kvinnors rätt till fri abort eller samkönade äktenskap. Då skulle vi inte ha sådana lagar i vårt eget land exempelvis.Jag tycker också att vi ska komma ihåg att ingen EU-kommissionär, om han blir vald eller inte, verkar i ett politiskt vakuum. Ingen EU-kommissionär kan få igenom politiska förslag utan stöd från , från er här, från regeringen och , och ingen EU-kommissionär som har fått så mycket uppmärksamhet som han har fått nu riskerar att hamna i medieskugga. Han kommer att vaktas av många om han blir vald. För att avsluta det jag skulle säga har han ju ändrat sig i sina utspel inför utfrågningen. Det är bara ett spel för gallerierna, anser jag, för hans åsikter står ju klara. Det är han har ändrat sig, så det är ett spel för gallerierna och för dem som tror på tomtar och troll.Då tänker jag så här i min följdfråga. Det är ju två av era kolleger, , som ställer sig bakom nu och tycker att han talar sanning. Det betyder att vi har två svenska dinosaurier också, så nu har vi snart en flock.Jag menar då att det skulle vara kul och trevligt att höra från statsrådet, som jag vet står för många av de åsikter jag själv har i de här frågorna, hur mycket hon kan påverka så att detta verkligen inte händer, för en röst i sådana här frågor kan stjälpa ganska mycket. För det första tas detta beslut med kvalificerad majoritet, så hur medlemsstater röstar kommer inte att kunna påverka.Nyckeln ligger nu hos som kommer att lämna ett yttrande . Det vi har kunnat se tydligt i debatten är att den liberala gruppen, den gröna gruppen och vänstergruppen har sagt att man kommer att rösta nej till . Den socialdemokratiska gruppen har inte gett något utslag ännu, och den konservativa gruppen kommer förmodligen att stödja honom. Det gäller alltså att följa detta nu.Det är också så att kommissionen fördelar portföljer, och där kan inte medlemsstater påverka i grunden. Det är Barroso som med sitt omdöme och sin makt har ett oerhört starkt inflytande över vem som får en post i kommissionen.Vi kommer att följa detta oerhört noga . Jag som liberal är väldigt bekymrad över de åsikter har i många frågor, men vi ska komma ihåg att de råkonservativa åsikter han har kan han inte driva om han blir vald till EU-kommissionär. Jag vill ställa en fråga till bostadsminister är många som hör av sig kring bostadsfrågorna i samhället, och en sådan fråga som har renderat väldigt många brev och telefonsamtal har varit just frågan om de som har bostäder som de inte använder för tillfället.En person som heter skriver: Jag äger en lägenhet i som står tom. Jag skulle gärna hyra ut lägenheten, men på grund av motstånd från styrelsen och risk för framtida strul har jag ingen lust. Det är bara några medlemmar som vill hyra ut sin lägenhet, men resultatet blir att flera lägenheter används som övernattningslägenheter och står tomma.Christopher beskriver också att han skulle vilja göra en insats för bostadsmarknaden. Han tror att det finns en vinna-vinna-situation i detta. Han tycker också att politikerna ska göra någonting.Vad ska vi svara ? Vad ska bostadsministern svara ? Jag kan ge sådana exempel själv. Jag får brev från människor som exempelvis jobbar utomlands och vill ha kvar sin fasta punkt i men har fått nej till att fortsättningsvis hyra ut bostaden i andra hand eller av olika skäl väljer att inte göra det. De kan tycka att regelverket är för svåröverskådligt och väljer därför att antingen ha bostaden som övernattningslägenhet med enstaka övernattningar eller låta den stå tom. Många av dessa bostadsrätter i exempelvis har ganska låga månadsavgifter. Har man klarat av sin kapitalkostnad innebär det en ganska liten kostnad att låta lägenheten stå tom. Detta är det beklagliga förhållande vi har just nu i våra storstadsområden.Det regelverk som ligger på bord skulle skapa tusentals nya bostadstillfällen. Enklare och tydligare regler när det gäller besittningsskydd och uppsägningstider samt en hyressättningsmodell som innebär att man får ta ut de verkliga kostnaderna gör att det uppstår en helt annan möjlighet att få lägenheterna uthyrda. Det kan innebära att den som använder lägenheten enstaka gånger väljer att i stället bo på hotell de nätterna och hyra ut den i andra hand . Bland dem som hört av sig finns även en föreningsstyrelse. Det är en liten förening där man känner oro: Vad skulle hända i vår förening om man kunde hyra ut väldigt många bostäder? Vi ska ha en styrelse. Vi ska förvalta bostadsrätterna och fastigheten.Det finns en uppfattning om att det blir väldigt svårt. Om lagstiftningen skulle ändras skulle man inte kunna påverka situationen.Vad skulle hända för de föreningar som inte kan förvalta sin fastighet om det är många som hyrs ut? Har de någon trygghet? Vad kan de göra ifall de hamnar i den situationen om lagen går igenom? måste man ha beaktansvärda skäl för att få hyra ut sin bostadsrätt. Vi vänder på kuttingen och säger att det nu är föreningen som ska ha beaktansvärda skäl för att säga nej till uthyrning.Men fortfarande kan man säga nej. Ett skäl som omnämns i förarbetena i lagförslaget är om det är en så liten bostadsrättsförening att det är svårt att få den att fungera. Ett annat skäl kan vara att den hyresgäst som ska hyra inte har skött sig på andra ställen och riskerar att vara ett störande moment för de övriga hyresgästerna eller bostadsrättsinnehavarna. Det kan också finnas andra skäl. Det kan kanske påverka skattevillkor för föreningen och liknande saker.Det finns alltså fortfarande ett antal kriterier som innebär att föreningen kan säga nej. Men ska bevisbördan ligga på föreningen. Därmed skapar vi bättre förutsättningar för uthyrning. kan dock en förening säga nej. har föreningen möjlighet att stoppa en uthyrning som anses hota föreningens möjligheter att fungera på ett bra sätt. Därmed har vi det skydd som bör finnas för föreningen. Denna viktiga del av lagförslaget har kanske inte uppmärksammats tillräckligt mycket. I kan vi ta del av ett uppslag med denna rubrik: "Kriminella gäng står för allt fler grova brott". Min fråga går naturligtvis till justitieministern.Den samlade bilden är att antalet anmälda brott ökar, som polisen klarar upp allt färre brott. Vi hade besök av rikspolischefen i justitieutskottet . Han sade: ska man nog kunna klara upp fler brott, för det kan inte gärna bli sämre. Det var i varje fall ett ärligt svar.Fler brott anmäls, men polisen fångar färre bovar, trots ganska stora resurstillskott till polisen. Vilket ansvar tycker justitieministern att hon har för den dåliga utvecklingen? Jag tackar för frågan, som egentligen är två eller tre olika frågor som är rätt väsentliga. Jag börjar med det som jag tror är huvudfrågan från brott anmäls, men resultaten är inte tillräckliga. Det är alldeles uppenbart när vi tittar på statistiken. Mot bakgrund av de stora satsningar som gjorts på polis och rättsväsen är inte resultaten tillfredsställande. Det gäller framför allt mängdbrotten. Det pågår därför ett intensivt arbete för att dels ta reda på orsaken till det vikande resultatet när det gäller mängdbrotten, dels se på vilket sätt man ska vidta åtgärder för att förbättra det.När det gäller dagens och gårdagens artiklar i om den organiserade brottsligheten finns det en del annat att säga. Där har en hel del bra resultat åstadkommits, men mer finns att göra. Min fråga går till bostadsminister , som haft en intensiv dag i dag.Jag hörde på nyheterna att bostadsministern vill tillsätta ytterligare en utredning, som ska göra en total översyn av planprocesserna. Vi har en ny lagstiftning som bara är gammal men som redan fått mycket kritik, både innan den infördes och efteråt.Antalet utredningar och uppdrag blev tvåsiffrigt för ganska länge sedan. Vad kommer denna nya utredning att kunna ge som alla de andra utredningar ni tillsatt de senaste ett och ett halvt åren inte kunnat ge? Det är skönt att höra att oppositionsföreträdaren noterar den höga aktiviteten i bostadsfrågan på Regeringskansliet.Det är korrekt att vi har gett ett tilläggsuppdrag till den utredning som redan sitter: att titta på hur man ska kunna - lite förenklat - gena i planprocessen. Det finns ett tyskt exempel som innebär att man hoppar över detaljplaneledet när man bygger ett hus som är ungefär likvärdigt med befintliga hus.Kan man då nå bygglovshanteringen direkt? Det är sådana frågeställningar som utredningen ska titta på. Det sitter redan en utredare som tittar på hela planprocessen, och han får ett tilläggsuppdrag att titta på de här frågorna. Det är viktigt för att kunna korta handläggningstiderna och snabbare komma från idé till att spaden sätts i jorden. Det är en del i det arbete vi bedriver. Jag ifrågasätter om det behövs ytterligare utredningar. Det har föreslagits att vi i stället kan sätta oss tillsammans i en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för att göra någonting som fungerar. Det har inte regeringen velat göra. Man har varit kallsinnig till det.Bostadsministern inser att det finns för mycket i som inte fungerar och fortsätter därför att tillsätta utredningar och ge uppdrag av olika slag. Det förvånar mig, för vi måste få i gång bostadsbyggandet.Av vilket skäl kan inte ministern tänka sig att vi tillsammans försöker komma fram till en lösning som kan fungera? Jag resonerar gärna kring breda parlamentariska lösningar på problemen. Det var under Socialdemokraternas tid vid makten som man tog initiativ till, skrev direktiv till och startade det utredningsarbete som ledde fram till den plan- och bygglag som trädde i kraft . Men man behandlade inte bland annat kap. 6 i . Mycket av utredningsarbetet handlar nu om att gå igenom kap. 6 och skapa tydlighet.De förslag som kommer fram i de olika utredningarna kommer inte fram snabbare om vi börjar om utredningsarbetet, vilket jag uppfattar blir konsekvensen av Socialdemokraternas förslag. När vi har förslagen på bordet tar jag däremot gärna en diskussion om hur vi kan skapa så breda lösningar som möjligt.Jag välkomnar det jag uppfattade som ett erbjudande från Socialdemokraterna om att medverka till att gå till beslut i de här frågorna. En del beslut kommer att innebära svåra avvägningar. Exempelvis kan det kommunala självstyret eller överklagandemöjligheterna komma att begränsas eller ändras i olika avseenden. Då kan vi gärna diskutera hur vi ska göra detta och ta gemensamt ansvar för de ganska svåra avvägningarna för att få i gång ett ökat bostadsbyggande. Min fråga går till landsbygdsminister har en fråga som rör Skogsriket och äganderätten. Jag tänker då på familjeskogsbruket, som är en mycket viktig del av svenskt skogsbruk. Det står för ungefär 50 procent.Hur bidrar familjeskogsbruket till att uppfylla målet om levande skogar? Finns det en tanke i Skogsriket att även inlemma familjeskogsbruket? Ser landsbygdsministern skogen för alla träd? Jag ska inte göra mig lustig och bara svara ja på frågan.