kam-fs · H0C120121206fs · 2012-12-06 14:00:00 — Detta ställer stora krav på att staten agerar som en ansvarsfull ägare.Under en treårsperiod genomför regeringen nu en successiv översyn av målen för de statligt ägda bolagen. Exempelvis fattades beslut om nya ekonomiska mål för vid en extra bolagsstämma . Målet på 15 procents avkastning reviderades, och det nya målet är av sysselsatt kapital.Jag vill därför fråga finansmarknadsministern om han kan utveckla resonemanget om syftet med de nya ekonomiska målen för de statligt ägda bolagen. Som frågeställaren mycket riktigt säger är det väldigt mycket pengar. Om man tar , som är ett ungefärligt mått på förmögenheten om man skulle börsnotera bolagen, och dividerar det med 9 miljoner svenskar får man ett belopp som motsvarar ett större sparandebelopp än vad de allra flesta svenskar har. Det är viktigt av många skäl att hantera de här bolagen på bästa sätt.Jag vill hävda att målarbetet för bolagen har varit lite eftersatt över tiden. gör vi en ordentlig kapprustning och ser till att alla bolag får nya mål . Det är viktigt av många skäl. Jag tycker att man i och för sig kan framföra en viss kritik mot de statliga bolagen men kanske framför allt mot de privata bolagen som ofta använder avkastningsmålet till marknadsföring. Inte minst bankerna har gjort detta, vilket jag har kritiserat . Det finns flera skäl att revidera detta. Jag återkommer mer detaljerat i mitt nästa inlägg. Tack för svaret! Omfattningen av det statliga ägandet ställer stora krav på oss att vara ansvarsfulla och långsiktiga ägare. Det är staten som ägare som ska presentera och fastställa de ekonomiska målen, och det är styrelsen som ska utarbeta bolagets strategi. Det är viktigt med klara och tydliga roller, men det är lika viktigt att det finns en dialog mellan ägare och bolagets ledning om såväl mål som strategi.Regeringen har arbetat aktivt med att ställa upp nya mål samt förtydliga målen för de statliga bolagen. De ekonomiska målen ses över. har meddelat att de statliga bolagen även har fått i uppdrag att formulera hållbarhetsmål. För att säkra en god efterlevnad och uppfyllelse av de uppsatta målen måste staten noga följa upp utvecklingen.Jag vill därför fråga finansmarknadsministern hur regeringen planerar att arbeta med uppföljningen av de mål som har satts upp för de statliga bolagen. Ett exempel på dessa, som jag tycker, orealistiska mål är Nordea som har ett avkastningsmål på . Det är viktigt att man kontinuerligt ser över de här målen beroende på bolagens verksamhet och också med tanke på ränteläget. har vi en ränta på . Om man ska gå upp till 14 procents avkastning på kapitalet har man en ganska saftig riskpremie i sina beräkningar. Om man säger att avkastningen ska vara i ett bolag betyder det att personalen i princip får uppdraget att inte gå in i investeringar som är värda mindre . Det är ett absurt resultat. Därför är det viktigt att anpassa avkastningsmålet efter ränteläget.Dessutom har vi , som frågeställaren säger, gett bolagen i uppdrag att formulera hållbarhetsmål. Uppföljningen av dessa sker på kvartalsmöten där jag själv sitter med ordförandena i de större bolagen och min statssekreterare med ordförandena i de mindre. Det ska alltså ske åtminstone varje kvartal. Regeringen i allmänhet och i synnerhet har ofta hörts framhålla vikten av regelförenklingar och minskad byråkrati. Tyvärr kan jag konstatera att det svenska fisket upplever att byråkratin bara har ökat. Det gäller bland annat vägning av fisk, men det är faktiskt än värre när det gäller förbudet mot krokfiske efter lax som införs den 31 december.Tyvärr tillåter landsbygdsministern att Havs- och vattenmyndigheten förbjuder något som är tillåtet i andra länder. Sanningen är den att myndigheten tillåts diskriminera svenska fiskare som fiskare från andra länder inom EU får fiska som vanligt.Herr talman! Jag vill med anledning av detta fråga om landsbygdsministern anser det vara rimligt att svenska medborgare ska diskrimineras i förhållande till medborgare i andra EU-länder på det sätt som jag har beskrivit. Beståndssituationen för den vilda laxen är besvärande och allvarlig. Det har gjort att en rad åtgärder har måst tillgripas för att vi ska kunna återuppbygga bestånden på ett hållbart sätt så att de går att bruka utan att förbruka . Just för tillfället är beståndssituationen allvarlig och ansträngd. Därför är det nödvändigt att svenska myndigheter inför begränsningar i fångstmöjligheter både vad gäller typ och användande av olika redskap och vad gäller utsträckning av fångstmöjligheter i tiden. Ministern kallar det en begränsning, men egentligen handlar det om ett förbud. I har man tillåtit de få krokfiskare som finns kvar att hålla på tills de slutar. Varför kan vi inte ha ett liknande system i där de få fiskare som finns kvar kan få vara verksamma och slippa konkurser med mera, vilket det sannolikt kommer att innebära för våra svenska fiskare? De får inget stöd eller någon ekonomisk hjälp från våra myndigheter eller politiker.Jag tycker att är ett mycket bra exempel hur man skulle kunna agera. Jag vet att ministern i andra sammanhang har nämnt som exempel på hur man kan göra med den här utfasningen. Den jämförelsen är irrelevant om vi inte fullt ut gör som gör. En liten gnutta sunt förnuft skadar faktiskt inte även i den här frågan. Jag undrar om vi kan tänka oss ett system som i . Den direkta förvaltningen, efter det att ministerrådet har kommit överens med kommissionen och ibland med parlamentet i om vilka fångstmöjligheter som ska finnas för olika arter, ligger i på olika myndigheter. Som frågeställaren säkert väl känner till är det förbjudet för mig att gå in och säga åt myndigheterna vad de ska göra eller inte göra och vilka beslut de ska fatta eller inte fatta. Skälet till detta är att det är den beslutsordning som vi har i landet. Jag känner inte till hur beslutsordningen ser ut i . kan vi läsa att regeringen har synpunkter på Soneras ledning, i alla fall när det gäller styrelsen, och att har uttryckt att han vill se en förändring. Det är intressant att få reda på. Jag undrar vilken typ av förändring det är som och regeringen vill ha. Vad syftar förändringen till? Handlar det om en helt ny styrelse? Jag är lite intresserad av att få veta vad regeringens ståndpunkt är i den här frågan. Jag har meddelat regeringens syn på den här frågan vid ett antal tillfällen . Den är att vi tycker att det behövs ny och breddad kompetens i styrelsen och engagemang vad gäller framför allt hållbarhetsfrågor, vilket inte riktigt finns och inte är tillfyllest. Detta beror på att verkar på marknader som är besvärliga, bland annat diktaturmarknader i och även marknader i södra . Vi har därför sagt att vi gärna skulle se en förändring av detta i styrelsearbetet, och styrelseordföranden tycker själv att han inte ska stå i vägen för en sådan förändring och har meddelat att han tänker avgå vid nästa bolagsstämma. lyfte det här med vad regeringen syftar till att använda de statliga bolagen till. Jag har påtalat tidigare att det är önskvärt med en jämställd bolagsstyrelse men kunde tyvärr inte höra i svar att man också avsåg att få en sådan. Det hade kanske kunnat få helt andra effekter på om man redan tidigare hade gjort den förändringen i styrelsen.Man kan se att det också i koncernledningen saknas nödvändig kompetens vad gäller antalet kvinnor. Mitt medskick till är att titta på vad man kan göra för att få en jämställd styrelse. Tack för inspelet, ! Jag håller med om detta. Låt mig poängtera att till skillnad från den förra regeringen har den här regeringen ställt jämställdheten som ett mål högt upp på dagordningen. Det har lett till att hälften av ledamöterna i de statliga styrelserna är kvinnor. av ordförandena i de statliga styrelserna är kvinnor. Detta är en dramatisk förändring från hur det var som parti hade regeringsmakten, och det är jag mycket stolt över. I går fattades beslut om läxhjälps-RUT, det vill säga skatteavdrag för läxhjälp för barn i grund- och gymnasieskolan. Många varnar för det här då det kan öka segregationen i skolan, och jag vill därför rikta min fråga till integrationsminister . Det man är rädd för är att de som redan har förutsättningar att få hjälp får ännu bättre förutsättningar. Sedan konkurrerar de med de andra eleverna, alltså de vars föräldrar inte kan hjälpa dem med läxorna och inte heller har ekonomiska möjligheter att använda sig av läxhjälps-RUT. De konkurrerar om samma utbildningsplatser senare i urvalssystemet. Det riskerar alltså att öka segregationen.Min fråga är: Kan inte regeringen tänka sig att se till att alla skolbarn får rätt till läxhjälp? Det vore väldigt bra för integrationen. Tack för frågan, ! Minskar läxhjälps-RUT segregationen? Nej, självklart skapar en åtgärd som läxhjälps-RUT inte en situation med mindre segregation. Är det samma sak som att vi skulle säga nej till möjligheten, för de föräldrar som vill, att handla tjänsten läxhjälps-RUT? Nej, det behöver inte vara slutsatsen av det i alla fall. Jag tror att det kan vara klokt att ge föräldrar som vill och kan möjligheten att använda sig av läxhjälp.Hillevi tar upp en av de största utmaningarna som vi har när det gäller segregation, och det är situationen i skolor i mer utsatta områden och situationen i skolor som tar emot elever som är nyanlända till . Regeringen gör ett antal insatser för att höja nivån och för att nyanlända elever ska få extraundervisning för att klara av att komma in snabbare i den svenska skolan. Vi gör särskilda satsningar på de skolor som har det tuffast, därför att vi ser att skolan är den viktigaste vägen till att skapa mer rättvisa förutsättningar. En välfungerande skola minskar på allvar segregationen. Man kan dess värre se att skillnaderna mellan elever på samma skola ökar, men framför allt ökar skillnaderna mellan olika skolor beroende på boendesegregationen. Det finns en stor risk att de som redan har bra förutsättningar nu får ännu bättre förutsättningar, och så växer klyftorna.Läxhjälps-RUT är utformat så att till exempel familjer med försörjningsstöd inte har möjlighet att ta del av det, och det kan ju vara de föräldrarna som verkligen behöver det här stödet. Varför ska man satsa skattemedel, som det faktiskt handlar om, på familjer som redan har bättre förutsättningar när man i stället borde se till att alla barn i skolan får den här hjälpen?Ekonomiskt sett skulle man kunna satsa på det. Regeringen skär ned gymnasieskolan med ungefär 2 miljarder , och så inför man det här som bara hjälper vissa barn. Jag hoppas att regeringen tar tag i det här. Jag kan lugna frågeställaren med att vi tar tag i skolfrågan på allvar. Vi har haft en skolpolitik som har skapat en situation som gjort att alldeles för många har hamnat i ett läge där de inte får godkända betyg och därför hamnar på efterkälken. För att höja kunskapskraven och ge människor möjligheter har vi ett otroligt reformtempo. Jag nämnde tidigare ett par saker på integrationssidan, bland annat att nyanlända elever ska kunna få extra tid, till exempel i svenska, och att vi utbildar lärare och rektorer i hur man bemöter nyanlända invandrarelever i svensk skola. Detta är en jätteutmaning för oss.Det här är en ganska klassisk diskussion kring vad begreppen rättvisa och välfärd är. Vi har haft den här diskussionen kring för , och då lät argumenten likadana som från Socialdemokraterna. Det var fel och det var fult att man skulle kunna ha subventionerad städhjälp. har ni svängt i den frågan. Vi får se var ni står när det gäller frågan om läxhjälps-RUT.Den allra viktigaste frågeställningen handlar om att skapa en situation där elever oavsett bakgrund ska ha lika möjligheter i skolan. Sedan är det alltid så när det gäller valfrihet att man drar åt olika håll, men jag tycker att det är bra att människor i mer utsatta områden också kan välja. när vi har massarbetslöshet måste vi utveckla jobb i hela landet. De areella näringarna, de gröna jobben, kan ge jobb i hela landet. Tyvärr leder regeringens politik till en centralisering, bland annat när det gäller . Jag tänker närmast på SLU i som har 400 elever, 120 anställda och närhet till livsmedelsproduktionen och till en varierad djurhållning.I och med den centraliseringsiver som råder är SLU i hotat. Kan och vill landsbygdsministern göra någonting åt det så att vi kan ha kvar en bra utbildningspolitik i hela landet? Låt mig först slå fast att jag och många med mig tycker och vet att SLU:s verksamhet håller en synnerligen hög kvalitet och är mycket värdefull för de gröna näringarnas och verksamheternas utveckling och fortlevnad i vårt land. SLU:s verksamhet är dessutom viktig för samhället i stort. Jag bygger detta på att ofta rankas som det absolut främsta i världen på de områden där man bedriver undervisning och forskning.Som svar på och kommentar till den frågeställning som har framställts är det emellertid bara att konstatera att SLU liksom andra universitet själva beslutar om sin interna organisation. Så har det varit, och så tycker jag att det ska vara också . Det betyder att landsbygdsministern alltså inte har någon åsikt om den centraliseringsiver som finns inom SLU. Jag betvivlar inte ett dugg att det är en hög nivå på utbildningen inom SLU. Det är precis för att den är hög som vi måste ha kvar utbildningen i . Där finns de areella näringarna, där finns närheten till en varierad djurhållning och där finns den gröna näringen, i och i . Det skulle vara förödande för SLU som sådant med kvalitetskraven men också för de 400 elever som går där, för de 120 anställa och för den näring som finns runt omkring om SLU i ska läggas ned. Samverkan mellan näring och akademi är enligt min mening viktig men också en lagstadgad uppgift för det här lärosätet likväl som för andra lärosäten. Det är varje lärosätes uppgift, och det inkluderar alltså SLU, att självt utforma hur den här samverkan ska ske och hur den bäst kan utvecklas på olika sätt.Återigen måste jag säga, , att SLU likväl som andra universitet och högskolor själva beslutar om sin organisation och hur deras administration ska vara uppbyggd. Det är alltså utgångspunkten när regeringen får signaler om att man vill göra förändringar.Låt mig allra sist säga att såvitt jag känner till är något beslut i den delen inte fattat av . Min fråga riktas till försvarsminister blir en liten paus i den budgetdebatt som pågår och som återupptas . Där diskuterar vi bland annat personalförsörjningen till Försvarsmakten.Alliansregeringen har öppnat nya vägar in till officers-, soldat- och sjömansyrket, som innebär att man ska genomgå en grundläggande militär utbildning, till vilken det pågår en intensiv rekrytering. I debatten blandas en mängd olika siffror och fakta med olika målsättningar om hur arbetet med rekryteringen går. Min fråga till försvarsministern är rätt och slätt vilken bild som gäller. Hur går det med Försvarsmaktens rekryteringsarbete? Det är en viktig och avgörande del av hela den försvarsreform som har inletts och pågår. Därför är det naturligt att intresset för hur det går är stort. Vi från och departementets sida ställer stora krav på Försvarsmakten att ständigt rapportera hur det går. Vi ställer också krav på att man vidtar åtgärder om man upptäcker att något går mindre bra.Jag vill understryka att det är myndigheten som ansvarar både för sin rekrytering och för kompetensförsörjningen. Där skiljer sig Försvarsmakten inte från andra myndigheter.Vi kan se att det finns ett stort intresse bland ungdomar för att söka sig till Försvarsmakten. var det ungefär 14 sökande till varje utbildningsplats i den grundläggande militära utbildningen. har nästan 20 000 ansökningar inkommit om att få göra tester till drygt 3 000 platser. Det är alltså ett stort intresse för Försvarsmaktens verksamhet. Man brukar rubricera personalförsörjningsreformen som en stor samhällsreform. När nu Försvarsmakten är en del av den reguljära arbetsmarknaden är det viktigt att samhället sluter upp kring rekryteringsarbetet. Vi ser en hel del reklam och kampanjinsatser, och Försvarsmakten meddelar att man fördubblar sin budget i det avseendet. I det sammanhanget är det viktigt att se till att rekryteringsarbetet inte sker enbart centralt. Också möten med människor på förbandsorter, med våra ambassadörer bland dem som har goda erfarenheter av att vara anställda eller ha tjänstgjort i Försvarsmakten, är mycket viktiga.I de försvarsmaktsråd som växer upp bland annat i och , där vi samarbetar med kommuner, länsstyrelser, näringsliv och utbildningssamordnare för att öka attraktiviteten kring detta, behövs en hel del stöd. Hur ser försvarsministern på det samarbetet med Försvarsmakten, och hur avser regeringen att stödja det? Förutom ansökningar till den grundläggande militära utbildningen är just rekryteringen av både kontinuerligt och anställda en stor utmaning inte bara för Försvarsmakten utan för hela samhället. Att få arbetsgivare, det kan vara såväl offentliga som privata, att förstå varför man ska anställa en person som har en uppgift i Försvarsmakten är nu den stora utmaningen. Försvarsmakten ska därför rapportera hur det går.De kontinuerligt anställda har Försvarsmakten god kontroll på. Där uppfyller Försvarsmakten sina mål . När det gäller de tjänstgörande ska kontrakt göras om utifrån den lagstiftning som beslutade om så sent som . Då gäller det att tillsammans med övriga samhället verkligen vara aktiv ute på fältet. Här finns det flera sätt att uppmärksamma goda exempel och visa den övriga Försvarsmakten hur man kan göra. har frågan om utplantering av lax i älvarna runt diskuterats. har ställt sig bakom en ny förvaltningsplan för lax i , vilket innebär att all utplantering av odlad lax i svenska älvar ska fasas ut. har ställt liknande förslag. Det kommer att innebära stora konsekvenser för fisket, också utanför detta hus.Förslaget har skapat stor oro runt om i landet och kommer i förlängningen att påverka ett antal arbetstillfällen. Likaså kommer husbehovsfiske och fritidsfiske att påverkas. Det kommer alltså att ske förändringar på olika sätt.Min fråga till landsbygdsministern är: Vilka åtgärder anser ministern är rimliga att vidta för att klara av den uppkomna situationen? brukar vara pådrivande vad gäller att få fram förvaltningsplaner för olika områden och olika arter inom Europeiska unionen och dess fiskevatten, så även vad beträffar lax.Men, herr talman, i det här fallet har motsatt sig antagandet av en plan som innebär att man tränger innanför det vi kallar för hav, det vill säga ger EU kompetens på de söta vattnen, och därmed omöjliggör den kompensationsutsättning som är mycket vanlig, vilket beror på att den fria vandringen av lax omöjliggjordes av vattenkraftsutbyggnaden. Jag tackar för svaret. Jag fick dock inte svar på frågan om konkreta åtgärder. Ministern kanske kan återkomma till det i sitt nästa inlägg.Det är oerhört viktigt att ta frågan på allvar. Det kommer att påverka det svenska fisket i , och det kommer att påverka friluftsliv och sportfiske. Därför är det viktigt att ministern tar frågan på allvar. Det kommer dessutom att påverka kusten och den näring som är mycket viktig för att vi ska ha en levande kust.Jag vill gärna höra vilka åtgärder ministern tänker vidta. Vi tar frågan på största allvar eftersom den vilda laxen har en dålig beståndssituation men också för att det riskerar att omöjliggöra det som vi i vårt land hållit på med i ungefär , nämligen kompensationsutsättning beroende på att vattenkraften omöjliggjort för den vilda laxen att gå upp i våra söta vatten och reproducera sig.Vi har alltså inställningen, och driver den i ministerrådet och dess undergrupper, att vi ska ha en laxförvaltningsplan, precis som vi vill och ska ha det för andra arter och i andra vatten gällande fisk och fiske. Däremot ska vi inte gå in på de söta vattnen och inte heller omöjliggöra den kompensationsutsättning som är en förutsättning för sportfisket, husbehovsfisket och det yrkesfiske vi har och vill ha i vårt land. Jag tror att många blev förvånade när de i går och fick höra om återrapporteringen av satsningen på jobbcoacher. Det är en ganska omfattande satsning som regeringen har gjort på jobbcoacher. Kritiken mot vad det skulle leda till, och kanske framför allt inte leda till, fanns redan före insatsen.Frågan har varit uppe , och jag vill försäkra mig om regeringens hållning. Kan det verkligen vara sant att regeringen inte drar några slutsatser beträffande förändring av arbetsmarknadspolitiken med anledning av det som har presenterats gällande det ideologiska experimentet med jobbcoacher. Enligt min och regeringens uppfattning måste saker och ting utvärderas efter att en åtgärd varit i bruk någon tid. Därefter brukar det komma av reflexioner, och sedan gör man en prövning om vi ska göra förändringar eller inte.Så här långt kan vi glädjande nog konstatera att det finns positiva effekter med jobbcoacher. Det är de facto så. Den situation vi befinner oss i med varsel och i många fall påföljande uppsägningar samt en i mitt tycke redan alltför hög arbetslöshet gör att vi bör tillgripa de möjligheter som vi tillsammans kan arbeta fram för att bringa ned arbetslösheten och ge trygghet och jobb till så många som möjligt så att de kan bidra till utbyggnaden av vår välfärd. Det är alldeles sant att man kan behöva utvärdera saker och ting, och det är just en utvärdering som har gjorts. Man brukar säga att goda råd är dyra, och i det här fallet blir det väldigt tydligt, för vi lägger 3 miljarder på dessa jobbcoacher, lika mycket som på folkhögskolor.Frågan är fortfarande om regeringen inte drar några slutsatser av utvärderingen av jobbcoacherna och hur insatserna är konstruerade. Jag tror att vi var några stycken som tog oss lite lätt för pannan när vi hörde vilken typ av samtal som fördes av jobbcoacherna. Det var goda råd som man redan tidigare kunnat få på Arbetsförmedlingen om att man ska rikta en ansökan till den arbetsgivare man söker jobb hos och att man i sitt personliga brev bör beskriva varför man söker just detta jobb.Goda råd är dyra. Dessa råd kostar oss 3 miljarder. I de tider vi lever i är det att konstatera att detta är en bland de utpräglat konjunkturberoende insatser som regeringen har gjort för att minimera den öppna arbetslösheten. Efter den utvärdering som är gjord kommer av reflexion, som jag sade i mitt första inlägg. Därefter kanske det vidtas någon åtgärd. Men först sker utvärdering och sedan reflexion. Vi måste ta den situation vi är inne i på allvar och vidta de åtgärder som är möjliga att vidta för att bringa ned den alltför höga arbetslösheten, som riskerar att bli än högre om vi inte gör någonting.