kam-fs · H0C120121108fs · 2012-11-08 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Miljöminister (C) Utrikesminister (M) Kultur- och idrottsminister (M) Statsrådet (KD) Statsrådet (FP) Miljöminister (C) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vill ställa min fråga till bostadsministern.Varselvågen väller in över . Så sent som fick vi besked om nedläggning av i med 230 anställda. uppger varannan företagare i landet till att de har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens.En dynamisk arbetsmarknad förutsätter en fungerande bostadsmarknad, och så är det inte . Bostadsbristen ökar, produktionen av nya bostäder sjunker och har legat lägre än våra jämförbara länder. Rekryteringsgapet i är enormt.Då undrar jag: För att folk ska kunna flytta dit jobben finns, vad har bostadsministern för råd till den företagare som har svårt att rekrytera arbetskraft? Det är en bekymmersam situation som vi ser just nu runt om i när framför allt svensk exportindustri får problem och tvingas varsla människor. Det beror på att efterfrågan på svenska varor avtar.Det är också så att vi har en finansiell oro runt om i världen som också påverkar bostadsbranschen. Vi vet att de som ska investera i att bygga bostäder, de som ska köpa sin bostadsrätt, de som ska investera och låna ut pengar tvekar mer än tidigare.Att det går lite upp och ned är en sak som vi får leva med. Men vi måste skapa långsiktigt bättre förutsättningar för ett högre totalt bostadsbyggande, och vi har ett omfattande arbete på gång för detta.Det snabbaste vi kan göra just nu för att råda bot på situationen är att få en bättre fungerande uthyrning av privatägda bostäder, så kallad andrahandsuthyrning, och där har vi nu ett lagförslag i . är det som har att svara upp till om man beredd att vända på alla stenar, som alla partier säger, och pröva även den metoden för att snabbt hjälpa till med en del av problemlösningen. Med all respekt sagt svarade inte statsrådet på den fråga jag ställde.Vi har en situation där svenska företag går på knäna och inte kan rekrytera rätt arbetskraft med rätt kompetens och där folk inte kan flytta till jobben. Det beror naturligtvis på många saker, på en passiv arbetsmarknadspolitik, brist på utbildning och matchning, men det beror också på en bostadspolitik som inte håller måttet.Då kan man, som bostadsministern gör, luta sig tillbaka och säga att lösningen är att unga människor bor i andra hand hemma hos snälla människor. Det är inte en lösning för näringsliv. Eller så kan man säga att det är ett gemensamt ansvar. I ett litet land som behöver vi ta ett gemensamt ansvar för att sluta rekryteringsgapet och ge förutsättningar för jobb och tillväxt i vårt land.Min fråga kvarstår: Vad är bostadsministerns råd till den företagare som , av borgerlig regering, inte kan rekrytera rätt arbetskraft? Mitt första råd till svenska företag som vill ha maximal effekt på bostadsmarknaden är att stödja regeringens omfattande arbete för att förkorta ledtiderna i hela byggprocessen från idé till att huset står färdigt. De är för långa i och har varit så under kanske tid.Det andra rådet är att ligga på de partier som inte vill ställa upp på att genomföra också de åtgärder som kan ge effekt på kort sikt, exempelvis att hjälpa till att få en bättre fungerande uthyrning av privatägd bostad, så kallad andrahandsuthyrning.Detta är en del av lösningen. måste kommuner och stat göra allt de kan för att skynda på alla processer för att få fram fler bostäder. Det är genom att jobba på alla fronter med både kortsiktiga och långsiktiga metoder som vi kan hjälpa till att mildra problemen. Men det finns inga quick fix-lösningar om man inte är beredd att vända på alla stenar. Därför hoppas jag att och medverkar till de lösningar som finns på bord just . Jag har en fråga till miljöminister som gäller nationella mål för återföring av växtnäring.Som före detta bonde vet jag vikten av att det som lämnar åkern ska tillbaka till åkern.Trots att avloppets innehåll av växtnäringsämnet kväve förefaller vara minst lika viktigt att återföra som fosfor, och då ur såväl ekonomiskt som resurs-, klimat- och energimässigt perspektiv, begränsade regeringen uppdrag om hållbar återföring till just fosfor. Detta påpekade också ett tiotal forskare i en debattartikel i somras.Jag frågar därför miljöministern, precis som forskarna, varför och på vilken grund regeringen begränsade uppdrag till att enbart handla om fosfor. Jag tackar för frågan och för möjligheten att diskutera kretslopp i kammare. Det är ju oerhört viktigt.Det är sant, det finns många olika ämnen som vi bör få in i ett mycket bättre kretslopp, och vi jobbar väldigt mycket med det. Miljömålsberedningen har tuffa miljömål. Vi har också sett till att transparensen blir större och tydligare genom att jobba med etappmål för de olika miljömålen. Där ingår också återföring av fosfor liksom naturligtvis att sluta kretsloppet och att förbättra miljö.Anledningen till att nu har ett uppdrag om återföring av fosfor är att det möjligen är den fråga där vi kan gå före och hitta en arbetsmetod som gör att vi kan komma snabbare fram med andra ämnen som också måste finnas i kretsloppet. Jag tror liksom en rad organisationer och experter att en breddning av miljömålet till att innefatta fler växtnäringsämnen, förslagsvis kväve, kalium och svavel men även mullämnen, skulle vara en bra väg framåt. Därför borde få en komplettering av sitt regeringsuppdrag så att de kan utreda och ge förslag på ett miljömål utifrån ett bredare perspektiv.Min andra fråga blir då: Är ministern beredd att ge ett sådant breddat uppdrag? Alla de ämnen som nämns här - fosfor, kväve, kalium, svavel och mullämnen - har betydelse för kvaliteten i matjorden, för biodiversiteten och för status. Därför är det oerhört viktigt att jobba med hela paletten här.När det gäller en del av dem har vi redan åtgärder på plats. Och jag skulle vilja nämna svavel, där vi har tagit ett stort steg framåt genom att jobba oerhört hårt med att få svaveldirektivet på plats för sjöfarten. Det gäller både i och i . Det ser jag som en viktig framgång när det gäller miljökvaliteten.Växtnäringsfrågorna jobbar vi med just nu i . Det handlar inte bara om att sluta kretsloppet här utan också om att titta på avfall, slam och avlopp. Några uppdrag är redan lämnade till HaV, andra ber jag att få återkomma till, gärna i diskussioner. Min fråga riktar sig också till miljöministern.Åren 2010 och 2011 genomförde förvaltningsbeskattningen av den svenska vargstammen. Därefter var det tre organisationer som i en skrivelse till kommissionen hade synpunkter på detta, och kommissionen valde att påbörja ett överträdelseärende. Det värsta som skulle kunna hända är att skulle fråntas möjligheten att själv förvalta sin vargstam, vilket skulle leda till att vargstammen skulle komma till korta. har presenterat två olika nivåer på hur en gynnsam bevarandestatus i ska kunna uppnås, en på 180 och en på 380 vargar. Regeringen har valt att sikta in sig på den lägre nivån, väl medveten om att kommissionen granskar varje steg vi tar mot att själva kunna förvalta vår vargstam.Min fråga till miljöministern är: Vad är det för skäl som talar för att kommissionen inte fortsätter driva detta till ett domstolsförfarande? gjorde misstaget när vi gick med i Europeiska unionen att inte följa de regler som finns i art- och habitatdirektivet och lämna förvaltningsplaner för våra fem stora rovdjur: varg, björn, lo, järv och kungsörn. Detta har gjort att har varit i diskussion med kommissionen under decennier.Jag är glad att vi nu har en förvaltningsplan inlämnad och att vi är i slutfasen av diskussionen om hur den ska hanteras. Det handlar givetvis om att se till att vi i har en gynnsam bevarandestatus för alla våra stora rovdjur, men vi börjar med varg eftersom det är där vi har mest konflikter i samhället. Jag bedömer därför att det är viktigast att ta det först. Vi kommer dock att diskutera förvaltningsplaner även för de andra fyra stora rovdjuren. Det har varit en ganska utdragen process, och jag påstår att den svenska förvaltningen har försvårats på ett mycket påtagligt sätt. När bedömer miljöministern att kommissionen drar undan detta från att gå till domstol med hänvisning till att har uppfyllt alla de krav som kommissionen har ställt? I en förvaltningsplan ska man ha vetenskapligt grundat några olika nivåer. Framför allt handlar det om att i slutet sammanfatta det hela med vad som är gynnsam bevarandestatus för population, till exempel varg.Nu har vi äntligen fått fram vetenskapligt underlag från ett trettiotal forskare som har sammanfattats i Skandulv, överlämnats till och lämnats in till kommissionen. Där anges att för den svenska vargstammen ligger gynnsam bevarandestatus i spannet mellan 380 och 180. Var man ska ligga beror på den genetiska statusen i vargpopulationen.Jag har för avsikt att se till att vi jobbar så systematiskt med genetikfrågan så att vi kan sikta mot det lägre talet i detta spann. Det gynnar också de människor som bor i vargbygder.Jag bedömer att vi är i slutfasen av diskussionen med kommissionen, men det är fortfarande några svåra frågor kvar. Jag hoppas att vi ska klara ut dem . Min fråga går till kulturminister . Under detta år bestämde sig regeringen för att satsa på Kulturarvslyftet som skulle ge arbetstillfällen för drygt 4 000 personer under en treårsperiod.För 2012 skulle det bli 1 200 arbeten för personer som hade varit sjukskrivna. Det senaste vi har hört är att det är 67 personer som har kommit ut i sysselsättning, och vi är . Det är alltså kvar, och det är i så fall många man ska lyckas få ut . Arbetsförmedlingen skriver nu ned prognosen till ungefär 200 personer.Vi är kritiska till Kulturarvslyftet och säger att man måste titta på ett annat förslag, vilket vi också har. Regeringen väljer dock att även lägga resurser på Kulturarvslyftet.Är det inte dags att tänka om, kulturministern, om ni verkligen vill att det ska komma ut personer i arbete inom kulturområdet? Vi tycker inte att det är dags att revidera planerna, och vi har nog olika siffror. För dem som inte vet kan jag förklara att Kulturarvslyftet är en gemensam satsning från och som sträcker sig . Det handlar om , och syftet är att ge människor som står långt bort från arbetsmarknaden möjlighet att komma in och göra en viktig insats för kulturarvet.Enligt de senaste siffrorna vi har fått är det drygt 400 personer som har ansökt. Det återstår , men vi tror att vi kanske inte kommer att nå målet på 1 000 personer . Satsningen sträcker sig dock , och jag har goda förhoppningar att vi kommer att kunna göra detta till en framgång för de människor som söker arbete och för våra kulturarvsinstitutioner. Även om det är 400 som har ansökt måste man titta på siffran för hur många som faktiskt har kommit ut i jobb. Det har förekommit massiv kritik mot Kulturarvslyftets upplägg. De institutioner som ska ta emot dessa personer säger att de inte har råd eftersom det kostar så mycket att man måste avskeda någon annan i personalen för att kunna plocka in någon från Kulturarvslyftet.Vi socialdemokrater har lyssnat på denna kritik och lägger fram ett helt annat förslag i vår budget , just för att se till att det skapas fler jobb och att människor kommer ut i sysselsättning i stället för att som regeringen lägga fram förslag som inte genererar det man vill uppnå. Det är väl bättre att satsa på sådant som man vet genererar arbetstillfällen och gör att människor kommer i arbete.Varför ändrar sig inte regeringen och kulturministern och satsar på sådant som faktiskt ger möjlighet för människor att komma ut i arbete på kulturområdet? Den här satsningen går inte att döma ut. Jag tillbringade gårdagen på i som har till uppgift att förmedla professionella handledare och sprida kunskap om Kulturarvslyftet. Jag fick flera goda exempel på mycket lyckade satsningar runt om i landet.Det är en treårig satsning, och många ansökningar sträcker sig . Jag medger att det har tagit , men det beror också på att det är fler institutioner som har chans att söka. Det är kommuner, museer och hela frivilligsektorn, som inte har arbetat på detta sätt.Jag önskade att jag kunde säga att vi kommer att uppfylla målet på drygt 1 000 personer , men det kan jag inte. Vi är nu uppe i drygt 400 personer, men det är inget misslyckande.Varje arbete är viktigt för de personer som får en chans att komma in, få arbetsgemenskap och riktig lön och som dessutom får göra en stor insats för kulturarvet. Min fråga går till miljöminister . Varslen duggar tätt över vårt land. Bara i mitt hemlän län har vi fått besked att på Meritor i varslas 200 personer, på i 160 personer och på i Kumla 106 personer. Detta är mycket oroande, inte minst för de människor som varslas.Jag och de varslade skulle välkomna om regeringen tog initiativ till korttidsjobb som behåller fler människor i arbete och ger utbildning. Eller varför satsar man inte på ett klimatinnovationsprogram för de nya hållbara jobben? Miljöministern borde ju vara intresserad av hur vi skapar de nya hållbara jobben och styr i en mer utsläppssnål riktning.Mina frågor till miljöministern blir därför: När kommer de nya hållbara jobben? Blir det några korttidsjobb och klimatinnovationsprogram? Vi lider alla med de människor som blir varslade. Det är ingen lätt situation för den enskilde, för familjen och för bygden. är ett litet exportberoende land som påverkas väldigt mycket av det som händer i omvärlden.Tittar vi på den europeiska nivån är det tur att vi har en stabil ekonomi i vårt land. För att stabilisera situationen kan man göra åtgärder på olika plan: långsiktiga budgetsatsningar som skapar jobb och konkurrenskraft, arbetsmarknadsåtgärder för att hjälpa den enskilde och åtgärder för att stabilisera och hjälpa företagen.Den stora infrastruktursatsningen, främst på järnväg, betyder mycket. Den historiska satsningen på forskning och energiforskning ger framtida jobb. De stora satsningarna, över 8 miljarder först och sedan 2 miljarder, till Arbetsförmedlingen ska hjälpa den enskilda. Av ministerns svar kan jag konstatera att det finns en tydlig skillnad mellan regeringens politik och den politik som vi socialdemokrater företräder. Vi tror nämligen på lokal utvecklingskraft. Inte minst i det här läget med varsel som drar över landet vill vi understödja lokala klimatinnovationer för att skapa de nya jobben och den nya framtidstron för människor. Det vill inte regeringen. Det tycker jag är synd. Det ges inte heller några besked om korttidsjobb, vilket faktiskt skulle rädda en del människor kvar i arbete och utbildning. Alldeles sade en annan minister att alla arbeten är viktiga. Det är synd att miljöministern inte kan ge dessa besked.Jag formulerar om min fråga: När menar ministern att detta, med regeringens politik som har gett oss massarbetslöshet och som toppas av varsel, kommer att brytas och bli nya jobb och sänkt arbetslöshet? Det finns några väldigt tydliga skillnader mellan regeringens politik och Socialdemokraternas budgetförslag. I vår budget har vi gigantiska satsningar på infrastruktur och forskning som bygger framtidens konkurrenskraft. En annan stor skillnad är att vi satsade mer än 8 miljarder på att förstärka möjligheten att skapa jobb och på arbetsförmedlingsinsatser och program. lägger vi ytterligare 2 miljarder där. Vi har satsat enorma pengar och gjort stora reformer för att hjälpa ungdomar som är en särskilt känslig grupp in på arbetsmarknaden.Det syftar naturligtvis till att stabilisera situationen. Om vi tittar på EU ska vi nog vara glada över regeringens politik. Vi har stabilare ekonomi och lägre arbetslöshet än övriga . Vi satsar på företag, konkurrenskraft och ungdomar. Socialdemokraterna föreslår att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa unga, man vill fördubbla momsen för restauranger - där många invandrare jobbar - och man vill försämra och där man kan göra väsentliga klimatinsatser lokalt. Det är stora skillnader. Jag vänder mig till utrikesminister något år sedan kom den så kallade Stoltenbergrapporten som jag tror att utrikesministern var med och initierade tillsammans med sina kolleger i de övriga nordiska länderna. Stoltenbergrapporten var en provkarta på hur man kunde fördjupa det nordiska samarbetet. Bland annat föreslogs att man kunde fördjupa det inom ambassadområdet och när det gäller luftövervakning av Island.För några dagar sedan hölls sejour i . Vad jag förstår var det ett framgångsrikt möte både på den parlamentariska sidan och på ministersidan. Man har tagit ytterligare steg när det gäller ambassadsamarbetet mellan de nordiska länderna, precis i enlighet med Stoltenbergrapporten, och man har gett en signal om att luftövervakning av skulle kunna vara möjlig i ett nordiskt koncept. Det kanske inte finns någon direkt hotbild mot , men det är ett sätt att synliggöra och manifestera nordisk vilja till ett fördjupat samarbete på det försvarspolitiska och säkerhetspolitiska området.Jag skulle önska att utrikesministern för kammaren kunde kasta lite mer ljus över frågan om luftövervakning av . Det är alldeles riktigt som frågeställaren säger att vi hade ett mycket bra möte i mellan de nordiska utrikesministrarna och mellan parlamentarikerna. Det handlade om att fördjupa samarbetet i på det utrikespolitiska och säkerhetspolitiska området. fick vi en begäran från om att medverka i luftövervakning tillsammans med och , även om ju har en Natofunktion som vi inte har. Vi gav en positiv signal till detta tillsammans med . Det gjorde vi efter att ha diskuterat frågan bland annat i utrikesnämnden här i . Vi kommer att återkomma till mer i detalj med en riksdagsskrivelse om det nordiska försvarssamarbetet i stort och vad vi vill göra där. I det sammanhanget ska vi också på lämpligt sätt bereda möjlighet att mer konkret ta ställning till detta. Det omfattas av en mycket bred parlamentarisk enighet i såväl som och de övriga nordiska länderna. Det är glädjande och bra att utrikesministern berättar hur vi i kommer att bli involverade i processen. Jag tror att det vore välkommet för att också diskutera försvars- och säkerhetspolitik utifrån en regeringsskrivelse.Jag välkomnar det. Jag tycker att det är en bra och tydlig signal i enlighet med Stoltenbergrapporten. Jag tycker också att det är utmärkt att utrikesministern tillsammans med sina nordiska kolleger bockar av en del av de övriga förslag som kom från tidigare utrikesminister bland annat när det gäller ett fördjupat ambassadsamarbete. Här föreligger, som sagt, en lång rad andra förslag. Just på försvarsområdet har det skett en del. Därför tycker vi att det är angeläget att informera mer i detalj och ge möjlighet att ta ställning. Det sker parallellt med det arbete som sker inom Försvarsberedningen. Jag vet från mer informella samtal med olika ledamöter att den nordiska aspekten är väldigt betydelsefull för dem också. Jag har en fråga som jag tror får betraktas som allmänpolitisk så jag vänder mig till miljöministern.Sverige betalar en EU-avgift . Vi betalar alltså mest per capita netto i hela unionen. Det är medel som går till att EU ska få muskler att förvalta den demokrati som vi har valt att outsourca från till EU. Trots att vi redan betalar mest i föreslås att avgiften ska höjas med ytterligare 10 miljarder ; vi ska alltså komma upp i 40 miljarder . Regeringen har uttalat sig kritiskt. EU-ministern talade om budgeten i ord som "helt åt skogen". Statsministern sade att den är orealistisk. Det är en linje som jag hoppas inte bara stannar vid prat utan att man kommer att omsätta den i praktiken. Därför är min fråga till miljöministern: regeringen redan nu garantera att man inte kommer att gå med på några avgiftshöjningar för del? Tack för frågan. Det är väldigt länge sedan var ett isolerat land där man fattade politiska beslut inom landets gränser och inte behövde bry sig om omvärlden. Jag kan nämna ett antal områden där har enorm nytta av och sparar pengar på EU-samarbetet.Det största och första är naturligtvis fred i . Vi har haft av fred i en världsdel som har varit krigshärjad nästan så länge någon kan minnas och det finns uppteckningar. Jag kan nämna demokratiarbetet. I de nya medlemsländerna, , , och hela , har människor lidit fruktansvärt av att inte kunna förverkliga sina livsdrömmar. Jag kan nämna miljöfrågor.Vi förhandlar tufft när det gäller EU:s budget. EU hjälper och stärker varje medborgare i . Jag vet inte om miljöministern missförstod min fråga. Min fråga gällde alltså inte huruvida miljöministern anser att EU har en bra eller dålig verksamhet eller huruvida vi ska vara kvar i unionen. Min fråga gällde om regeringen kan garantera att man inte kommer att gå med på de aviserade avgiftshöjningarna från EU. Utgångspunkten är att man ska försöka förhandla bort dem. Om man vill ha högre avgift förstår jag miljöministerns argumentation, att man försvarar vad pengarna används till. Om det är som statsministern och EU-ministern säger, nämligen att man inte vill ha någon höjning, bör man kunna ge en sådan garanti.Både och , som inte vill ha några avgiftshöjningar, har varit tydliga och sagt att om man inte får igenom sina krav kommer man att använda sin vetorätt. Det är en möjlighet som också har. Vi har all möjlighet i världen att ge garantier. Det är helt upp till oss om vi ska gå med på en avgiftshöjning.Eftersom man talar om att man inte vill ha det, kan man då garantera att man kommer att stå för det i slutändan eller kommer det att stanna vid att vara ett spel för gallerierna i svenska medier? Det var mycket länge sedan var ett isolerat land som kunde fatta beslut inom sina egna gränser. Vi lever i en global värld; det tror jag att de flesta vet. Vi är beroende av våra grannar. Vi är beroende av fred och demokratiutveckling i våra grannländer. Vi är beroende av att kunna ta gemensamma tag när det gäller gränsöverskridande miljöföroreningar. Vi är beroende av att kunna ta gemensamma tag när det gäller konflikthärdar både nära och långt från vår egen hembygd. Det samarbetet är värdefullt. Det sparar tid och pengar och ger livskvalitet åt människor i hela . Icke desto mindre är den svenska förhandlingsståndpunkten när det gäller den långtidsbudget som förhandlas i EU att vi ska ha så låg avgiftsökning som möjligt, helst ett nollalternativ, och att det ska vara så effektivt som möjligt. Det finns mycket att göra där.Men jag tycker att det vore på sin plats att ni i redogjorde för var ni ska ta pengarna för att klara av de uppgifter som EU gör och som inte vi gör. De politiska alternativen är viktiga att redovisa. Min fråga riktar jag till utrikesminister . Enligt uppgift sitter det över 8 000 kurdiska politiska fångar i de turkiska fängelserna. Det är journalister, fackliga företrädare, advokater, politiker och flera andra kategorier. Inte ens under militärkuppen greps så många på en gång. hungerstrejkar många av dem, bland annat för att de ska kunna försvara sig på sitt eget modersmål. Men det får de inte. Min fråga till utrikesministern är om han avser att agera gentemot för att folk ska kunna försvara sig på sitt eget modersmål, speciellt folk som inte ens kan något annat än sitt modersmål. Det är faktiskt en universell rättighet. Detta rör förhållanden i turkiska domstolar, och det rör sig om rättegångar som sker under terroristlagar och som vi tycker är alltför omfattande. Men om det är så att man inte behärskar det turkiska språket har man möjlighet att försvara sig på i detta fall huvudsakligen kurdiska . Det är inte det som är problemet. Däremot vill man ha rätten att kunna försvara sig på kurdiska även om man till fullo behärskar turkiska. Det är det som är frågeställningen. Det ligger nu ett förslag på det turkiska parlamentets bord om att detta ska göras, och vi hoppas att detta förslag kommer att behandlas så snabbt som möjligt. Därmed bortfaller i alla fall varje aspekt av just den frågan, och det hoppas jag också kommer att bli fallet.