kam-sf · H0C120121025sf · 2012-10-25 14:00:00 — Vid frågestunden svarar statsminister (M) på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. 400 000 människor i är arbetslösa. Vi har en rekordstor ungdomsarbetslöshet. och månaderna har vi kunnat läsa om de stora varsel som har drabbat . Allt talar för att vi står inför en konjunkturnedgång som kommer att göra situationen på arbetsmarknaden besvärlig den kommande tiden.Just nu ska fatta beslut om budgeten , och då är det viktigt att man har ett korrekt beslutsunderlag. Regeringens prognoser stack ut väldigt när de kom. Man räknade med kraftigt sjunkande arbetslöshet och höga tillväxttal i ekonomin.Min fråga till statsministern är rak och enkel: Står statsministern fast vid bedömningen att arbetslösheten kommer att sjunka till ? Alla prognoser fungerar så att de baseras på vid tillfället tillgänglig information, och sedan uppdaterar vi dem löpande. Låt mig påminna om att när den senaste varselvågen kom 2008-2009 talade regeringen i sina prognoser om en arbetslöshet som skulle komma upp på . Sedan blev det inte så, för varsel är inte alltid samma sak som arbetslöshet.Viktigare för svenska folket än att diskutera prognosutfall är kanske att ställa frågan: Vad gör vi nu inför den varselvåg vi ser? Det är där vår budget nu kommer att visa sig vara till nytta. Vi stärker vår motståndskraft. Vi ökar vår konkurrenskraft. Vi anslår över 23 miljarder i satsningar på infrastruktur, forskning, innovation, utbildningsplatser, stöd till unga och ett konkurrenskraftigt företagsskattepaket.Det är bättre, menar vi, än att som Socialdemokraterna föreslår ha 30 miljarder avvikande högre skatteuttag än vad regeringen har föreslagit. Det tror vi inte leder till att varsel kan bekämpas. De som lyssnade kunde notera att statsministern inte svarade på frågan. Han svarade inte på frågan om regeringen står fast vid den prognos som innebär att arbetslösheten ska sjunka ganska dramatiskt . Det är hela fundamentet som regeringen har byggt sin budgetprognos och sin budget på.Då kan jag förstå varför regeringen valde bort stora insatser för att bekämpa arbetslösheten, valde bort stora insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och valde bort att införa en ungdomsgaranti. Man tror att arbetslösheten kommer att sjunka dramatiskt. Man är helt ensam om den bedömningen jämfört med andra ekonomiska bedömare, som och . Alla andra drar en annan slutsats än den regeringen drar.Då blir slutsatsen att statsministern efter att han har lagt sin budget på bord inte ens kan säga att de prognoser han lade fast i budgeten håller.Det är dags att införa nya åtgärder och större insatser, som vi har föreslagit i budget, för att bekämpa arbetslösheten. Kan vi räkna med det? Poängen är väl att vi aldrig fullt ut kan se prognoser slå ut i verklighet. Det gällde även vid makten. Vi måste vara ödmjuka inför vad prognoser är. Det är en bedömning på den information vi har . Vi måste alltid ha beredskap att förändra oss när ny information kommer.Nu kommer varsel. Vi följer detta mycket nära. har en stor omställningsförmåga. Det syns både i våra kollektivavtal som finns på arbetsmarknaden och i resurserna hos Arbetsförmedlingen.Men vi ska också notera att den efterfrågan som sjunker inte är den som kommer inhemskt, inifrån , utan det är efterfrågan på våra exportvaror. Den är svårare att kontrollera eftersom det handlar om ekonomin i vår omvärld.Vi har valt att satsa på det som stärker vår konkurrenskraft. Vi bygger ut antalet utbildningsplatser med 18 000 . Vi ser till att ytterligare satsa så att vi kan stödja ungdomars väg in i arbetslivet. Vi följer utvecklingen och kommer naturligtvis att komma med ytterligare resurser om det visar sig nödvändigt. Om en månad kommer världens länder återigen att följa upp den internationella klimatpolitiken. Från brukar vi åka på dessa toppmöten med högt buret huvud, men med alliansregeringens misskötsel av klimatpolitiken här hemma blir det allt svårare att företräda i dessa sammanhang, tror jag.Två frågor har varit uppmärksammade . Det är dels att och motsätter sig förslag i EU om att minska klimatutsläppen med koldioxid och därmed rädda en alltmer havererad utsläppsmarknad i EU - en marknad som också är väldigt viktig för klimatambitionerna i de svenska företagen.Det är dels att regeringen i budgeten halverar de stöd för internationella klimatinsatser som tidigare utlovat. Man går från en miljard till en halv miljard. Det är ett tydligt brott, herr talman, mot de internationella överenskommelser som själv var med om att underteckna i 2009.Jag vill då fråga statsministern: ska ansluta sig till de länder i EU som är minst kapabla att sköta ett klimatarbete? Varför sviker vi våra klimatlöften? Jag vill understryka att vi inte gör det. Vi har ett avstämningsår 2015 då vi ska följa upp huruvida når de mycket ambitiösa mål som vi har satt. Vi har dels ett gemensamt EU-mål om att minska utsläppen 2020 jämfört med , dels ett svenskt nationellt mål om att minska med 40 procent.Den uppdaterade information jag har är att följer reduktionen ganska väl och att det är inom räckhåll att nå den målsättning vi har satt upp.Det i övrigt gör sig till tolk för är att regeringen ännu inte har behandlat färdigt bland annat frågan om överblivna utsläppsrätter, som ju är en fråga som inte bara har att hantera utan också , och många andra länder. Det är helt enkelt en viktig del av de fortsatta klimatförhandlingarna hur man hanterar detta, inte så mycket vad gör men hur det påverkar klimatpolitiken i och där detta får mycket stor betydelse.Vi vill inte hamna i en situation där isolerat gör större insatser medan andra avstår, för det är nämligen så det låter när vi är ute i världen - i ganska skarp kontrast till hur beskriver detta i . Jag blir inte mycket klokare på det svar som statsministern ger. Det är ju viktigt att det handelssystem vi har i EU fungerar, för att de svenska företagen och företag i ska veta att de har en ambitionsnivå att jobba med. Som det är nu finns det inget pris på utsläppshandeln, och därmed finns det heller inga ambitioner hos företagen.Det är synd att därmed gynnar företag som är sämst på att göra någonting åt klimatutsläppen och missgynnar de många företag i som är duktiga på att jobba på detta sätt.Sverige skriver under internationella avtal, och vi brukar helga dem. Regeringen och själv säger tydligt att internationella avtal är viktiga. och Köpenhamnsöverenskommelsen gäller inte bara utsläppsmålen utan också finansieringsmålen, och där levererar inte , . Utsläppsrätterna är en del av . Länder fick banor för hur de skulle sänka sina utsläpp, och där har överträffat de mål som antogs i Kyotoprotokollet. Det gör att man får så kallade överblivna utsläppsrätter. Men det är inte ensamt om. Det finns andra länder som har gigantiska mängder utsläppsrätter som är en väsentlig del av klimatförhandlingarna för att påverka både prissättningen och vilka ansträngningar man gör i olika länder. Särskilt tydligt är detta i länder som och Ukraina.Att ensidigt gör någonting utan påtryckningsmöjlighet på andra länder löser inte klimatfrågan, men det kan möjligen få en negativ verkan om det inte uttolkas rätt i länder som och Ukraina.Därför tycker jag att detta fortsatt ska vara en viktig del av de kommande förhandlingarna när Kyoto ska övergå i sin andra fas. Då ser tyvärr en hel del länder ut att lämna, dock inte . Vi kommer att hävda våra mål, och vi kommer att se till att vi når de mål vi har satt upp. Herr talman, statsministern! ordförande deklarerade för sedan att EU måste utvecklas till en federal statsbildning. Det är ett uttalande som bekymrar åtminstone mig.Vi vet att är ett litet, exportberoende land. Det märker vi inte minst , när svenska företag är utsatta för den ekonomiska kris som rasar i vår omvärld. Därför är det såklart viktigt att vi samarbetar med andra länder på lite olika sätt.Men denna utveckling är något annat. Det är väldigt långt ifrån det vi inledde medlemskapsförhandlingar om och definitivt något annat än det vi folkomröstade om 1994 och röstade ja till.Nu har EU-ministern uttalat att hon inte har något vare sig principiellt eller ideologiskt att invända mot en sådan utveckling mot en federal statsbildning.Då är, herr talman, min enkla fråga till statsministern: detta en uppfattning som delas av statsministern och övriga regeringen? När folkomröstade kring detta 1994 var det tydligt för svenska folket att det som förr kallades EG var på väg att utvecklas mot EU, alltså Europeiska unionen, och att det fanns en vilja att ha gränsöverskridande beslutsfattande och fördjupning av detta samarbete, så nog fanns den diskussionen redan där och då.Kommissionspresident har i ett tal i pratat om en federation av nationalstater, utan att i alla delar gå in på vad det innebär. Det tycker jag kommer vid fel tillfälle, och det är för otydligt vad som menas med detta för att slutgiltigt kunna ta ställning.Jag tycker att varje del av detta samarbete måste prövas på sina egna meriter. är det mer rätt att få ett starkare och mer fördjupat Europasamarbete, ibland är det inte det. Jag har ingen kategorisk syn på detta.Vi behöver detta Europasamarbete därför att många av våra prövningar är gränsöverskridande och vi hänger ihop med människor som finns i vår omvärld. Därför måste vi också ibland kunna fatta beslut tillsammans. Jag noterar att statsministern egentligen inte svarade på frågan, som jag tycker är ganska enkel. Det är ingen särskilt svår fråga. Det är en viktig fråga. Den förtjänar ett konkret svar.Jag har förvisso respekt för att man kan behöva utveckla sina resonemang emellanåt, och jag har respekt för att man måste reflektera och fundera. Men detta är ändå en framtidsfråga, och som statsminister i en av EU:s medlemsländer har man rimligen en uppfattning om vad man vill långsiktigt med det europeiska samarbetet.Det är det min fråga gäller. Vad vill långsiktigt med det europeiska samarbetet?Då säger att det är fel tillfälle för en federation. Ska jag, herr talman, tolka det så att och kan tänka sig att ska ingå i en federal statsbildning i ? Då tycker jag att ska ge svenska folket det beskedet väldigt tydligt när vi går till val , för jag tror inte att det är vad svenska folket vill ha, men det kan jag naturligtvis inte veta. Vad är Europeiska unionen? Det är ett samarbete mellan 27 medlemsländer som är dels mellanstatligt, dels också överstatligt. Det är alltså en kombination. Det finns överstatliga delar som ger EU legal verkan över och alla EU:s medlemsländer. Det är en balansering mellan vad som ska vara mellanstatligt och vad som ska ligga överstatligt.Jag svarade på fråga. Jag sade att det inte är tydligt vad kommissionspresident har menat med en federation av stater. Vi har redan mellanstatliga och överstatliga delar. Jag är inte beredd att föra upp någonting till överstatlig del utan att det grundar sig på en analys där man pekar på ett europeiskt mervärde och där Europasamarbetet verkligen kan göra nytta på ett sätt som vi kanske inte kan nå nationellt.Jag stod i talarstolen och redogjorde för den idé om en europeisk banktillsyn som finns. Jag sade att det finns värden kopplade till detta, om det blir starkt och välfungerande. Man huruvida ska vara en del av det tänker vi avgöra först när informationen är tydligare.På det sättet står vi upp för svenska värden. Men vi bejakar också det faktum att vi har många gränsöverskridande samhällsproblem . Herr talman, statsministern! Konkurserna ökar kraftigt, och det sveper en varselvåg över , som läget innan redan var mycket allvarligt. I går det åtta arbetssökande på varje ledigt jobb. Hemma hos mig i går det 22 arbetssökande på varje ledigt jobb.Det visar tydligt att det inte är de arbetslösa som det är fel på, som regeringen gärna vill påskina, utan att det handlar om regeringens politik. Det är något vi ser mycket tydligt.Arbetslösheten är högre än 2006. Sysselsättningsgraden är lägre. Men framför allt har långtidsarbetslösheten exploderat. Antalet långtidsarbetslösa har ökat . Framför allt är det antalet personer som har varit arbetslösa eller längre som har ökat explosionsartat med hela 188 procent.Konjunkturinstitutet har visat att trots att antalet vakanser har ökat har jobbchanserna för de arbetslösa minskat. Det är ett fullständigt underkännande av regeringens arbetsmarknadspolitik. Ni har också kraftigt skurit ned på de arbetsmarknadspolitiska insatserna.Min fråga till statsministern är: Har ni inte varit medvetna om vilken betydelse arbetsmarknadspolitik och utbildning har, eller är det så att ni har gjort detta medvetet? har sedan alliansregeringen tillträdde haft växande sysselsättning, trots att vi verkar i en omvärld där vi har levt med finanskris och lågkonjunktur och haft betydande avmattningar och ett försämrat läge i vår omvärld.Sverige är en liten, öppen ekonomi som är exportberoende. Det är efterfrågan på svenska lastbilar och bussar som viker. Det beror på att det är så svag ekonomi i vår omvärld.Detta till trots har vi ändå kunnat föra en politik som har lett till att sysselsättningen växer.När vi har analyserat och gått igenom detta kan vi också se att vi har en mycket utbyggd utbildningspolitik såväl som arbetsmarknadspolitik i . Vi har en omfattande verktygslåda hos Arbetsförmedlingen, och jag tycker också att vi ska ha det. Vi har tillfört fler verktyg. Vi har möjligheter att jobba med olika former av utbildningar och omställningsstöd och med olika former av rabatter till arbetsgivare.Men en stor förändring som har skett är att vi har avbrutit den väg in i förtidspension som var den huvudsakliga lösningen för den rödgröna majoritet som fanns . är många fler människor närmare arbetsmarknaden än vad som gällde . Regeringen har ett ansvar för att stimulera ekonomin så att sysselsättningen kan upprätthållas även under en stor kris och även för att rusta arbetslösa så att de kan ta ett jobb när krisen vänder.Nu är arbetslösheten högre och sysselsättningsgraden lägre än när ni tillträdde, och det är fler som lever på socialbidrag i varje län i hela än när ni tillträdde. Ni har skurit ned på de arbetsmarknadspolitiska insatserna jämfört med och på komvux med 18 procent.Under krisen lade av bnp på arbetsmarknadspolitiska insatser. Ni har lagt under den värsta delen av krisen. Det är därför vi har fått en explosionsartat ökning av långtidsarbetslösheten. Det är , herr statsministern!Ni borde vara mycket oroliga och även kunna svara på frågan: Är det medvetet, eller har ni inte insett betydelsen av arbetsmarknadspolitik och utbildning? Du svarade inte riktigt på den frågan, menar jag, utan du går bara på i ullstrumporna som om ingenting har hänt. säger att vi ska stimulera efterfrågan. Men vems efterfrågan ska vi stimulera? Vem ska köpa svenska lastvagnar? menar är efterfrågan från vår omvärld som sjunker. Det är länder runt omkring oss som befinner sig i kris. Halva vår ekonomi är export. Det löser vi inte genom att tro att efterfrågesituationen kan skötas inhemskt i - tvärtom. Reallöneutvecklingen har varit på historiskt goda nivåer. Svenska hushåll har på det sättet gott om egna resurser i de flesta fall.Dessutom har vi byggt ut resurserna till komvux. Vi har ökat resurserna. Vi har öppnat för yrkesvux och yrkeshögskolor. Vi har omfattande verktyg i Arbetsförmedlingens verktygslåda. Men det är svårt att hantera ett läge när det handlar om en exportberoende ekonomi som ser varsel komma till följd av att efterfrågan utifrån viker.Återigen: Totalt sett har ohälsotalen i sjunkit, och det är färre som befinner sig i utanförskap nu än när vi tillträdde som regering. Den stora förändringen är att vi har en kraftig minskning av antalet förtidspensionärer. Det var ert svar. Det är mycket sämre. har börjat bereda den budgetproposition som regeringen lämnade , där det finns olika scenarier för utvecklingen i svensk ekonomi. Även jag vill ta min utgångspunkt i det ganska dystra ekonomiska läge som till exempel barometer från i går visar upp. menar att tillväxten ser ut att bli svagare än normalt.Vi har tidigare exempelvis sett beskedet om att Bussar i lägger ned sin verksamhet, vilket kan drabba ungefär 400 personer när nu efterfrågan på den typen av varor viker. Styrkan och motståndskraften i svensk ekonomi sätts under ökad press i takt med att omvärldens efterfrågan på svenska produkter minskar. Tack vare den ekonomiska politik som förts har ett bra läge för att göra satsningar i budgeten för att bygga starkare, men jag vill ändå fråga statsministern hurdan regeringens beredskap är för att ytterligare möta de utmaningar som faktiskt tornar upp sig tydligt både i budgetpropositionen och efter, det vill säga framöver. Låt oss påminna oss om att det vi nu ser har vi sett förut. Vi har sett tider av oro där det kommer varsel. Vi hade en liknande situation i 2008-2009. Vi kunde då visa hur den svenska modellen sätts i arbete. Vi använder de omställningskunskaper vi har i olika utbildningsvolymer och omställningsinsatser som finns kopplade till de kollektivavtal som styr mycket av den svenska arbetsmarknaden. Där har grupper av arbetstagare avstått löneutrymme för att det ska finnas särskilda resurser som kan användas i de lägen vi nu ser. Vi har också byggt ut och säkerställt att Arbetsförmedlingen har omfattande resurser och många verktyg till sitt förfogande. Exempelvis säger vi åt Arbetsförmedlingen att söka upp de platser där varsel drabbar. Jag har ofta varit och sett hur man på plats inrättar särskilda enheter för att kunna hjälpa arbetskraft att komma vidare. Det är detta vi nu måste göra.Sedan ska vi naturligtvis vara med i och utforma de svar på finanskrisproblem som finns i vår omvärld. Det är där som de lösningar måste komma som totalt sett gör att efterfrågan på svenska produkter och varor kan återkomma. Få saker skapar ofärd och mänskliga tragedier som kriminalitet. Därför är kampen mot brottslighet så viktig, och man måste jobba med den breda penseln. Det är uppfattning. Det handlar dels om sociala insatser och om förebyggande insatser men också om att vara kraftfull och tydlig mot den grova och organiserade brottsligheten. Det är personer som inte förstår särskilt många argument, åtminstone inte i början.Därför pågår nu vissa kraftsamlingar i , inte minst i . Där gör man nu stora satsningar där man samlar ihop polisresurser för att bekämpa den mycket svåra brottslighet som tenderar att bita sig fast i södra fråga till statsministern är: Kan statsministern tänka sig att man permanentar denna insats i någon form? Det ser ju nu ut att gå mot en mer enhetlig svensk polis med centrala resurser för att bekämpa just denna typ av mycket grov brottslighet i hela vårt land. Jag var själv i och följde bland annat två insatser - en som heter och en som kallas - som innebär att man har koncentrerat nationella polisresurser till för att bland annat lösa en del av de mycket uppmärksammade mord vi har sett i med omnejd. Jag tror på det sättet att arbeta. Jag tycker att det är ledningen för som själv ska avgöra när det kan vara befogat med den här typen av kraftansträngningar. Varaktigheten bör då också rimligen kopplas till om man närmar sig en lösning eller om man kan tränga tillbaka den grova kriminella verksamhetens utbredning.Låt mig också konstatera en annan sak. Alliansregeringens tillträde 2006 har inneburit att vi har ökat antalet poliser i . Det finns nu väsentligt fler poliser, ungefär 2 500 fler, och också väsentligt fler yngre. Vi hade tidigare en ålderspuckel i svensk polis, vilket inte alltid var gynnsamt för alla operativa delar av polisens verksamhet. finns de möjligheterna, och därmed kan vi jobba vidare också med dessa koncentrerade insatser, för de ger väldigt ofta goda resultat. Precis som sagts innan är vi av ökande varsel. Något som oroar mig mycket är ungdomars möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit kris när det gäller ungdomars möjligheter, och det är inte hållbart.I har vi frågat många ungdomar hur de ser och möjligheten till arbete. Så många som var tredje känner någon som helt har gett upp jakten på ett arbete. Det oroar oss givetvis, men vi ser det som en utmaning. Då finns det saker som vi kan göra. I budgetpropositionen finns förslag på hur man kan stärka ungdomars möjligheter. Men måste vi ständigt vara beredda att se den verklighet som är just nu och vad vi mer skulle behöva göra.Vi anser att utbildningssystemet måste erbjuda bättre kontakt med arbetslivet. Vi anser att det måste bli enklare och billigare att anställa unga och att företagsklimatet måste förbättras. Då är min fråga: Anser statsministern att regeringen bör göra ännu mer för att regelförenkla för svenska företag, och vad bör man göra ytterligare för att öka unga människors möjligheter att få ett arbete? Alliansregeringen är något så ovanligt som en regering som faktiskt har genomfört regelförenklingar. Det betyder naturligtvis en del i sammanhanget för att sänka kostnaderna för företag. När det gäller ungas väg in i arbetslivet tror vi att det är många saker man måste göra . Det är många som har brister i sin utbildning. Då måste svensk skola bli bättre, och vi reformerar skolan för att den ska bli det . Vi måste dessutom uppmärksamma att ungdomar har olika typer av begåvning och bredda möjligheterna att genom skolsystemet komma på den plats som passar ens egen begåvning, bland annat genom yrkesförberedande vägval genom den svenska skolan.Sedan måste länken in i arbetslivet fungera. Vi har ju en lång rad rabatter. Vi har halverat arbetsgivaravgiften för att anställa unga under 26. Vi ger särskilda rabatter till företag som anställer unga som har stått utanför arbetsmarknaden. Vi tittar på lärlingsplatser och praktikjobb och för nu också diskussioner om särskild yrkesintroduktion, där man kan komma in i ett arbete med handledarstöd, som är en kombination av arbete och utbildning på samma gång.Alla dessa ansträngningar behövs. Vi är öppna för att titta på ytterligare resurser för att möjliggöra att fler unga ska kunna komma in på arbetsmarknaden. I är det självklart för mig som kvinna att själv bestämma hur många barn jag vill ha, när jag vill ha dem och om jag vill ha några över huvud taget. Det är inte självklart för alla världens kvinnor. Därför är det viktigt att internationella organ som FN beslutar i frågan.I somras var frågan uppe för diskussion under + 20, men medlemsländerna kunde dess värre inte enas om att skriva in kvinnors reproduktiva rättigheter i slutdokumentet. Under starka påtryckningar från bland annat bidrog katolska länder som och till att sätta käppar i hjulet.Sveriges biståndsminister sade i en intervju efter att frågan kom bort under förhandlingarna. Jag vill veta hur regeringen med statsministern i spetsen kommer att arbeta för att frågan hittar tillbaka. Vi tycker att detta är viktiga frågor. Precis som beskrev är det många kvinnor i vår värld som inte säkras sin egen kropp och hälsa. Vi är drivande i olika forum, men vi ska vara tydliga med att detta värderas lite olika i vår värld. Tyvärr är kvinnans ställning inte tillräckligt stark för att vi ska få stöd för den här typen av insatser i alla delar av vår värld. Men det innebär inte att inte har en stark röst i de här sammanhangen.Jag var själv i FN-systemet och höll det svenska talet när generalförsamlingen öppnades. I princip hela talet ägnades just åt kvinnans ställning i världen och bland annat de frågor som här tar upp.Jag vet att jobbar mycket intensivt med de här frågorna också. Det får nog inte tolkas som annat än att det inte var möjligt att formera en majoritet i en organisation som jobbar med enhällighet, alltså där alla måste vara med på texter för att de ska kunna antas. Det är ofta ett ok för FN, framför allt för oss som har höga ambitioner att globalt ge svar till skydd för kvinnans ställning. Det övergripande målet för miljöpolitiken är ju att till nästa generation kunna lämna över en miljömässigt bättre värld än den vi lever i .