kam-fs · H0C120120927fs · 2012-09-27 14:00:00 — Men vi kan ändå se att EU:s miljömärkningssystem Ecolabel, med symbolen en blomma, börjar bli något mer känt. Vi jobbar från mitt håll för att se till att det ska spridas mycket bättre.Sedan har vi den nordiska Svanen och Bra miljöval. Men det finns mycket mer att göra.Vi ser också att företagen ännu inte har insett att det är en kommersiell fördel att ha en tydlig märkning. Då måste vi som konsumenter bli duktigare på att trycka på för detta.Avslutningsvis ska vi komma ihåg att vi fick miljövänligt toalettpapper och miljövänliga kaffefilter i för att det var konsumenterna som tryckte på i rätt riktning. Varför inte göra samma sak när det gäller kläder? Jag tror att det redan är många konsumenter som efterfrågar detta men att butikerna inte fullt ut har insett att det faktiskt kan vara en försäljningsfördel och att de kan sälja mer på grund av detta. Den undersökning som Konsumenter gjorde och som heter Gröna trådar visade också att personalen i butikerna ofta har väldigt dålig koll. När man som kund kommer och frågar vet de inte. Självklart ligger det på konsumenterna att efterfråga detta och på butikerna att tillhandahålla det, men jag skulle önska att regeringen också lobbar för detta på olika sätt och kanske till och med ställer krav på butikerna. Man skulle kunna ställa krav på att de ska skylta med materialet i plaggen, på samma sätt som man redan ställer krav på att priset ska skyltas. Detta är också en hälsofråga. Det kan ju finnas rester av kemikalier kvar i kläder som har tillverkats på ett miljöovänligt sätt. Det utsätter även konsumenterna för hälsorisker, för att inte tala om arbetarna som har tillverkat kläderna. Jag vidhåller att jag tror att konsumenters påverkan, en livlig debatt och medier som skriver om det hela är det mest effektiva sättet. Då får vi en sund press på företagen att gå i rätt riktning. Det jag kan göra från ministerhåll är dels att jobba mer med EU:s egen miljömärkning Ecolabel, som ska bli mer känd - opinionsmätningar visar att det något går i rätt riktning, men den är alldeles för okänd i alldeles för många EU-länder - dels förstås att se vad vi kan göra genom vår nordiska märkning Svanen, som är betydligt mer känd än EU-märkningen. Press på företag åstadkoms ofta genom ett starkt tryck från konsumenter, där vi helt enkelt röstar med plånboken när vi handlar. Jag har en fråga till energiministern.När budgetpropositionen presenterades innehöll den en hel del satsningar på energiforskning, och det var mycket glädjande. har jag i medierna sett att det figurerar uppgifter, främst från oppositionens sida, om att detta skulle vara satsningar av närmast bluffkaraktär. Det oroar mig naturligtvis. Jag skulle vilja veta vad statsrådet säger om de här påståendena. Tack, , för frågan, och tack för möjligheten att få bringa en del ordning och reda i de påståenden som finns i debatten. Fram till har vi haft en permanent nivå för energiforskningen i på strax . Ovanpå det har alliansregeringen sedan vi tillträdde 2006 lagt fram tillfälliga satsningar som i linje med beslut nu gradvis skulle fasas ut. ser regeringen att vi behöver forska mer, inte mindre, om klimatsmart energiteknik och energieffektiv teknik framöver. Det är bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen föreslår att den permanenta nivån för energiforskningen ska höjas till . Nivån växer sedan till 1,4 miljarder . Det var ett glädjande svar. Tack för det, statsrådet!Har regeringen för avsikt att förstärka energiforskningen ytterligare om utrymme finns? Vi har den ordningen i att vi i vissa tidsperioder lägger fram dels forsknings- och innovationspropositioner, dels energiforskningspropositioner. ensar vi tidtabellen för dessa, vilket gör att kan se fram emot både en forsknings- och innovationsproposition och en energiforskningsproposition.I den kommer vi att redogöra för hur inriktningen på dessa medel ska vara framöver. Om man tar den nya nivån, 1,4 miljarder , och drar ut den blir det en 14-miljarderssatsning. Jämför man den summan med vad Socialdemokraterna satsade under sina senaste vid regeringsmakten är det ungefär dubbelt så mycket. Det behövs.Det behöver förmodligen satsas ännu mer . Självklart kommer regeringen när det finns behov av det att återkomma med ytterligare sådana förslag. Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Hemma i har vi en del oroväckande tecken på arbetsmarknaden. Jag har träffat en hel del människor som står i begrepp att gå ut i arbetslöshet. Man har blivit varslad. Vi har till och med haft ett antal företagsnedläggelser där man har lagt ned hela företag, stora arbetsplatser på mindre orter.För de människor jag har träffat är läget ganska bekymmersamt. De går ut på en tuff arbetsmarknad. De kan se att man får ett obefintligt stöd för att komma tillbaka i nytt arbete. De är också väldigt oroade över sin personliga ekonomi, för de har noterat att den som drabbas av arbetslöshet också får väldigt svårt att försörja sig. I en familj är man kanske två som drabbas när ett helt företag läggs ned på en mindre ort, och om man sedan får en arbetslöshetsersättning som är väldigt låg blir det svårt att klara sig. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: När kommer regeringen att lägga fram förslag om att höja tak och ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen? Tack, , för frågan! Regeringen är också oroad för att vi har en allvarlig situation som påverkar inte minst industrin. är ett litet exportberoende land. av exporten går till EU, och där är det väldigt skakigt.Som svar på fråga vill jag säga att det är oerhört viktigt att de som blir varslade och sedan kan bli arbetslösa får ett väldigt kraftfullt stöd från Arbetsförmedlingen om de löper risk för långtidsarbetslöshet. Det kan vi tillförsäkra dem genom att vi har goda finanser och att vi har resurser att satsa på omställning, utbildning och praktik. Vi försöker också att göra det attraktivt för arbetsgivare att anställa. De här personerna står ju nära arbetsmarknaden, och många får också jobb; inte minst kan man se det efter konkursen i Saab.Att göra som förespråkar och höja bidragen och minska den aktiva arbetsmarknadspolitiken tror jag dock är fel väg att gå. Det skulle leda till att ännu fler jobb försvinner. Jag vill vara noggrann och påpeka att jag inte föreslår att man ska minska satsningarna på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Mitt förslag är att man ska öka insatserna för en aktiv arbetsmarknadspolitik.Oaktat detta för dock regeringen ingen sådan aktiv arbetsmarknadspolitik, utan arbetslösheten ökar. Den grupp som hamnar i långtidsarbetslöshet ökar dramatiskt nu.Under den tid man är arbetslös, antingen det är , några månader eller vad det nu tar för tid, behöver man något att betala sina räkningar och sin hyra med. Man behöver inkomster för att försörja sin familj. Oavsett arbetsmarknadsministerns prioriteringar prioriterar de här människorna sina barn, sina räkningar, sitt boende och sin mat på bordet. De är verkligen seriöst oroade.Det hade varit roligare att kunna komma hem och berätta för dem att det fanns ett hopp om att arbetsmarknadsministern såg deras problem, men får jag komma hem och berätta för dem att arbetsmarknadsministern inte ser det. Jag vill vara tydlig med att vi satsar oerhört stora resurser på att de som nämner ska kunna få ett nytt arbete. Det är det vi lägger de största ansträngningarna på. Vi kan också se att vi har den lägsta långtidsarbetslösheten i , något som är bra.Om man tar TCO:s medlemmar som exempel kan vi se att nio av tio utöver arbetslöshetsförsäkringen har möjlighet att få en extra ersättning via sitt fackförbund, vilket också är något positivt.Sedan gäller det att välja spår. Ska vi satsa ett antal miljarder på höjda ersättningar, eller ska vi satsa på lärlingsanställningar, praktik och sådant som leder till att människor kommer tillbaka? Det är ganska uppenbart att vi måste satsa på att de får ett jobb. Det är det mest prioriterade snarare än att höja ersättningarna. Jag har en fråga till socialminister . Vård efter behov som finansieras efter förmåga har vi diskuterat i den här kammaren, och det är för mig själva fundamentet i den svenska sjukvården. Det är när alla erbjuds samma högkvalitativa vård oavsett vilken utbildningsbakgrund man har eller vilken social grupp man tillhör i samhället. Det är då man också får en trygghet för välfärden och sjukvården.Vi har varit på väg dit, men vi hade problem med långa köer och en svår tillgänglighetssituation. socialdemokratiska regeringar fattade beslut och lade fram förslag om en vårdgaranti. Regeringen har beslutat om en kömiljard, och Socialdemokraterna var då kritiska till kömiljardens inriktning, som var väldigt fokuserad på det första besöket.Det var en kritik som regeringen inte alls delade. Det var någonting som viftades bort utan några särskilt sakliga argument. Det var inte heller en kritik som enbart kom från oppositionen, utan den delades av ganska många.Nu har det med all önskvärd tydlighet framkommit att det tyvärr också har blivit så att vården börjar rikta in sig alltmer på dem som har de enkla åkommorna. Min fråga är: Vad tänker göra åt detta? När vi övertog regeringsmakten kunde ingen svara på hur många människor i som väntade på vård. Det tycker jag var eländigt. Man hade inte brytt sig om det här över huvud taget.Vi har vidtagit en lång rad åtgärder för att öka tillgängligheten. Människor som har betalat skatt eller, för den delen, människor som inte har betalat skatt, för att de har haft sociala problem, har varit funktionsnedsatta eller någonting annat, ska ha rätt till vård och ska ha rätt till en tillgänglig vård.Kömiljarden har lett till att hälften så många väntar , och de väntar hälften så som . Det har varit en framgång.Vi ser med allvar på de här farhågorna och de enskilda vittnesbörd som då och då dyker upp om undanträngningar. Vi kommer att analysera detta ytterligare. har ett stående uppdrag att följa det här. Man har rapporterat tidigare och har inte kunnat visa att det finns sådant som kan beläggas fullt ut. Jag undrar ändå om verkligen ser den här baksidan. Vi ser ju hur vårdcentraler etableras i ganska välmående områden. Vi ser hur läkare tar emot medelklass som vill ha antibiotika snarare än att vara riktigt tillgängliga för människor med en helt annan problematik. Det handlar om kroniker och människor som helt enkelt har en annan vårdtyngd och andra behov av vården.Det bekymrar mig något oerhört i kombination med att vi ser hur privata försäkringar växer fram, som garanterar en omedelbar vård.Jag har hört socialministern säga att det här i huvudsak är en fråga för landstingen. Jag har ingen annan uppfattning än att landstingen har det yttersta ansvaret för sjukvården. Men det bekymrar mig om socialministern inte ser vart vi faktiskt är på väg.Håller vi på att få en sjukvård som inte är efter behov och där vi betalar efter förmåga? Handlar det snarare om att det är ganska lättförtjänta pengar, att man tar emot de patienter som är enklast att behandla, som går snabbast?Jag vill fråga: Är socialministern beredd att se över både vårdgarantin och kömiljardens konstruktion - ja eller nej? Socialdemokratin är det. Jag är glad över att vi har en diskussion som handlar om hur vi kan åstadkomma mer av tillgänglighet. Socialdemokraterna har också det perspektivet . Det tycker jag är värt att stryka under. Det är bra. Det har varit si och så med den saken, historiskt.Genom vårdvalet har vi fått över 200 nya vårdcentraler i . Det gör att väldigt många människor som inte fick tillgång till vård får det på ett helt annat sätt.Vi har genom arbete med säkerhet och annat i sjukvården kommit dithän att fler får vård . Det är bra, och det är viktigt. Men vi behöver ständigt följa det här, inte minst när det gäller kroniker. Därför aviserar också regeringen i budgetpropositionen att vi avser att ta fram en kronikerstrategi. Vi tycker att det är viktigt att alla människor, oavsett vad de har drabbats av, ska kunna få en värdig vård och att den vården ska vara tillgänglig. handlar glädjande nog om socialpolitik. Där skriver socialförsäkringsminister att han är övertygad om att sjukförsäkringsreformen, som genomfördes , var både viktig och riktig.Han får onekligen stöd av de siffror som har levererats av . Det visar sig att av dem som lämnade sjukförsäkringen, 14 200 personer, är hälften kvar utanför sjukförsäkringen. Ännu mer glädjande är förstås siffrorna som visar att det av dem är som på något sätt har ett arbete.Samtidigt har det rests farhågor om att det ska kunna bli en rundgång i systemet, att de som har lämnat men återvänder återigen kommer tillbaka utanför sjukförsäkringen och sedan kanske återvänder.Jag undrar om ministern skulle vilja kommentera frågeställningen om en rundgång i systemet. Är det gynnsamt, eller är det ogynnsamt? Jag tror att reformer av det slag vi nu talar om, alltså ganska stora, i det här fallet en stor socialförsäkrings- och sjukförsäkringsreform, måste vila både på värderingar, på övertygelse, och på hårda fakta. Båda är lika viktiga. Det tycker jag att vi ibland underskattar.Ibland stoltserar vi med våra fina värderingar men har väldigt tunt på fötterna när det gäller vilka resultat vi uppnår. blir det bara sifferexercerande, och vi glömmer bort att det är människor av kött och blod som finns bakom allt det vi försöker åstadkomma.Jag har här i kammaren försökt beskriva varför man ska göra allt detta. tycker jag att det är läge att titta på vad som har hänt . Det har gått 2008. Vi vet mycket mer. Vi har gjort en del justeringar. Vi har förändrat några saker. Vi har domstolsbeslut, och vi har normering som vi inte hade då.Då ser vi att rundgången är ett mycket mindre problem än vad många människor fruktade . Tack för svaret, ministern! Jag tycker också att det här har varit en stor framgång. Men man kan fundera på något.Nu är hälften så många sjukskrivna, och de är det hälften så . Vi har jämförbara siffror i förhållande till övriga . Dessutom är det rätt många, det vill säga nästan 3 500, som har kommit i arbete som annars hade blivit förtidspensionärer. Då måste vi vara nöjda med den här reformen.Men då undrar man: Hur tänker sig socialförsäkringsministern framtiden? Har vi några nya utmaningar? Det antyds i Debatt-artikeln att man bekymrar sig för unga med psykisk ohälsa och för att kvinnor är mer sjukskrivna än män. Även när det gäller barnfamiljer med långtidssjukskrivna kan det vara problem som man måste attackera.Min fråga till socialförsäkringsministern är: Finns det tankar på hur man ska gå vidare med att utveckla socialförsäkringssystemet? Man ska komma ihåg att det är två saker som är viktiga. Det ena är att det har varit en tuff resa för många. Det tror jag att man ska understryka varje gång vi pratar om detta. Det är många människor som har tvingats ställa om på ett ganska rejält sätt. De kan visserligen arbeta eller komma vidare, men det är i en helt annan bransch och ett helt annat område än de en gång utbildade sig för. Livet tar en ny vändning som är ganska tuff att vara med om.Det andra är att socialförsäkring och sjukförsäkring är en återvändsgränd. Det är en viktig sak, att det finns en väg tillbaka också för den som varit borta . Dem vi nämnde i den här artikeln har i snitt varit borta . Likväl finns det en väg tillbaka. Den tar , men den finns där.I fråga om framtiden tycker jag att det här avslöjar sådant som vi bör titta mer på. Jag tänker på kvinnors sjukskrivningsmönster i relation till männens. uppmärksammar vi att arbetsskadeförsäkringen tenderar att systematiskt missgynna kvinnor. På samma sätt tenderar man i den vanliga sjukskrivningen att sjukskriva kvinnor mer än män. Det är en allvarlig sak.När det gäller unga människor som riskerar förtidspension - det har vi också aviserat - har vi en stor utmaning framför oss. Jag har en fråga som för dagen faller på statsrådet bord.För lämnade den parlamentariska beredningen sitt betänkande om ett reformerat skattesystem. Beredningen var helt enig i sitt betänkande. Dessutom var en övervägande majoritet av remissinstanserna positiv till förslaget.I betänkandet föreslog beredningen att det här skulle träda i kraft . , när frågor om det här ställdes i kammaren, refererade statsrådet till att beredning pågick i och att regeringen skulle återkomma. Men ännu har ingenting hänt. Och ett ikraftträdande ter sig väl ungefär lika utopiskt som regeringens jobbpolitik.Min fråga är kort och gott: När avser regeringen att lägga fram en proposition om reformering av skatteutjämningssystemet på bord? Jag tror att det är viktigt att kommunerna får en god möjlighet att förbereda sig för de regler som komma ska, och i budgetpropositionen för regeringen resonemang omkring det här. Det som jag ser framför mig är att ett nytt regelverk kan träda i kraft den 1 januari 2014.Det är viktigt med fasta spelregler för kommun- och landstingspolitiker. Det är viktigt med strukturer som de allra flesta gillar. Och vi har , såvitt jag vet, i historien en helt enig utredning där alla partier har ställt upp på hela innehållet.Det kan vara så att regeringen utöver detta vill göra någonting ytterligare. De här frågorna håller just nu på att beredas i . säger att det ska komma 2014. Det låter sig kanske höras. Men det är också lite oförklarligt, tycker jag, att man har låtit det ta så . Det har blivit en riktig långbänk, och långbänken fortsätter, även om du indikerar att det kanske finns ett slut på detta.Det är helt sant att både enskilda kommuner och landsting måste få besked och i god ordning, så att de kan planera sin verksamhet. Och det är viktigt att kommunsektorn har hållbara spelregler. Jag tror mycket på att vi har kommit överens i den här beredningen.Remisstiden tog som sagt var slut , men vi får väl helt enkelt avvakta och se om det kommer någonting till 2014. Jag har en god förhoppning om det. Det här bör alltså införas när det är ett nytt kalenderår, och det ligger i sakens natur att kan man inte göra det nu så kommer det nya årsskiften. Det här ska komma i en sådan tid att kommunerna får en god möjlighet att i sina budgetarbeten ta hänsyn till ett nytt regelverk. Detta spelar naturligtvis en jättestor roll för de kommuner som så att säga blir vinnare men inte minst för de kommuner som kommer att tappa en del intäkter. De behöver få tid att förbereda sig. Jag har också en fråga till socialminister . presenterade regeringen tillsammans med en överenskommelse om vård för gömda och papperslösa. Löftet i överenskommelsen var att en ny och mer generös lagstiftning ska vara på plats nästa år.Sverige har fått kritik från det internationella samfundet för att vi inte erbjuder subventionerad hälso- och sjukvård för de här grupperna. Min uppfattning som kristdemokrat är att man ska ge vård efter behov. Särskilt angeläget är det att barn och ungdomar får den rätten.Hur arbetar regeringen och vidare med frågan? Kommer den nya lagen att kunna träda i kraft som planerat? Jag är glad för frågan från . Det finns en ram för arbetet kring detta som handlar om en överenskommelse mellan regeringen och när det gäller asyl- och migrationspolitiken. Jag är väldigt glad över att vi har en sådan överenskommelse över blockgränsen.En av de viktiga delarna handlar om att säkerställa vård för personer som inte har rätt till vård. I vissa landsting kan de få vård, medan de i vissa landsting kan få vård om de träffar rätt personer. Här finns ett mått av godtycke, och det är väldigt bra att vi får ett tydligt och klart regelverk.Regeringen arbetar med det här. Det ska fram en departementspromemoria som för övrigt antingen eller i går gick ut på remiss för att tidsplanen ska hålla så att ett nytt regelverk kan vara på plats nästa år.Jag hyser förhoppningar om att denna överenskommelse ska kunna slutas, möjligen med fler partier som bas. Det tror jag skulle vara väldigt välgörande. Enligt vad jag har hört skulle de här papperslösa och gömda - ministern kanske kan definiera de olika grupperna, om inte annat till hjälp för tv-tittarna - få samma vård som asylsökande. Är det korrekt? Enkelt uttryckt är det så att när det gäller vuxna är det samma regelverk som gäller för asylsökande. När det handlar om barn får de samma vård som andra barn i Sverige.Det här blir ett väldigt bra regelverk som kommer att betyda mycket för många som är direkt berörda. Det kommer också att spela en roll för många människor som jobbar inom hälso- och sjukvården, och jag tycker att vi får ett regelverk som vi kan vara stolta över.När propositionen kommer hoppas jag - och det kanske är en liten utmaning till partier i som ännu inte har tagit ställning - att vi ska kunna få en bred uppslutning omkring detta. Jag tror att det skulle vara positivt i väldigt många avseenden. Min fråga går till socialminister . Han har utlovat att det kommer årsskiften, och det tror jag var ett ganska enkelt löfte.Vad statsrådet har utlovat var ökad tillgänglighet genom apoteksreformen. Privatisering, ökad tillgänglighet och bättre service tror jag att han talade om.Jag har blivit kontaktad av en äldre dam i som för tredje gången får vänta på sin medicin. Det här är ett omfattande problem, inte bara för henne utan för många kroniker och många äldre som behöver sin medicin och behöver få den . Den här kvinnan tillhör, som många andra kvinnor, också dem som har svårt att ta sig till ett annat apotek. Den ökade tillgängligheten har alltså inte inneburit att hon har fått fler apotek nära, utan dessa apotek finns naturligtvis i stadskärnan och på stora varuhus.Min fråga är därför: När tänker regeringen ta ansvar för att medicinen finns nära patienterna? På väldigt har fått över 300 nya apotek. På väldigt har vi sett att den genomsnittliga öppettiden för apoteken har ökat . Det tycker jag är alldeles fantastiskt.Eva-Lena ställer frågan om man kan säkerställa att alla får läkemedel. Vi ska komma ihåg att självt hade en ambition som var att av kunderna som kom in skulle få sina läkemedel med sig . Myndigheter och de företag som är verksamma säger att nivån är ungefär densamma i dag.Vi har en så kallad 24-timmarsregel som säger att om inte en av de tusentals olika artiklar som ska finnas på ett apotek finns där ska den skaffas fram , med en liten ventil om det finns konstigheter bakom. Normalt sett ska man kunna få det. Den regeln har blivit mycket skarpare i och med omregleringen än vad den var tidigare. Statsrådet svarar inte på min fråga. När tänker statsrådet ta ansvar? I regeringsförklaringen nämner statsministern ansvaret minst tio gånger, tror jag. Det är ett väldigt vanligt förekommande ord. Att någon annan ska ta ansvar är ofta förekommande, men när regeringen krävs på ansvar, då gör man ingenting.Jag påtalar ett problem som många patientföreningar, äldreorganisationer och enskilda individer hör av sig om och som medierna har uppmärksammat. Att är öppet längre är bra. Men det hade regeringen kunnat åstadkomma genom att ändra regleringsbrevet till , om man hade velat. Att det finns tio apotek i en galleria i stället för ett har inte gjort det enklare för pensionärer eller sjuka att få tillgång till medicin.Min fråga kvarstår därför: När tänker regeringen ta sitt ansvar i denna fråga? Regeringen tar sitt ansvar också i de här frågorna. Det ansvaret har bland annat tagit sig uttryck i att vi har fått väldigt många fler apotek och väldigt mycket mer generösa öppettider. Människor har lättare att få läkemedel . Detta är att ta ansvar.Eva-Lena säger att om regeringen hade velat få en ökad tillgänglighet hade man kunnat lägga tryck på . Slutsatsen av det resonemanget är ju att Socialdemokraterna, som styrde det här landet under jättemånga år, inte hade den ambitionen att öka tillgängligheten. Vi har ökat tillgängligheten.Inom kort - jag tror att vet detta - kommer det en utredning som bland annat har i uppdrag att titta på den så kallade 24-timmarsregeln. Om ungefär en månad kommer den att presentera sina resultat.