kam-fs · H0C120121108fs · 2012-11-08 14:00:00 — Jag och flera andra riksdagsledamöter var i och bevittnade en stor rättegång där de inte fick tala på sitt eget modersmål. Det gällde även de som inte kunde något annat. Det är alltså inte riktigt som utrikesministern säger. Detta handlar om massgripanden av tusentals personer. 8 000 politiska fångar sitter i fängelse i . Jag vill veta om avser att agera gentemot detta. Detta är ett land som ansöker om att bli medlem i EU och har tusentals personer i sina fängelser på grund av dessa personers politiska övertygelse. Anser utrikesministern att det är rimligt? Anser utrikesministern att det är någonting som man ska kritisera den turkiska regeringen för? Jag är inte säker på att jag håller med om beskrivningen av att dessa personer sitter där på grund av sina politiska övertygelser. De sitter där på grund av terroristlagar. Vi kan diskutera hur pass vida de är i sina definitioner av terrorism. Men det är oftast detta som det handlar om. var situationen annorlunda på de två konkreta punkter som jag nämnde. Det är bland annat det som konflikten just nu handlar om. Men det ligger, som sagt, just nu ett förslag på det turkiska parlamentets bord. Det ingick redan i valmanifestet från det regerande AKP-partiet men har bromsats av olika skäl. ligger det där, och jag hoppas att det blir en snabbehandling så att åtminstone den frågan kan lösas. Vi har från Europeiska unionens sida uttryckt vikten av att så också sker. Jag vill ställa en fråga till bostadsministern. Jag undrar om ministern anser att byggregler med de föreslagna förändringarna är tillräckliga för att vara styrande mot EU:s mål om att samtliga byggnader inom EU ska vara nära-nollbyggnader till 2020. Med tanke på att fastigheterna står för av energiförbrukningen borde det, precis som för transportsektorn, finnas utrymme för påtagliga besparingar. Jag har besökt och följt byggandet där, och man har tydliga uttalade mål. Dessutom bygger man plushus som ska generera mer energi tillbaka än vad de faktiskt förbrukar. Anser ministern att per kvadratmeter är nära noll, och hur ser han på kommun som vill gå steget längre? Vi har gått till med en skrivelse om dessa frågor och sagt just att vi har skärpt byggreglerna i när det gäller energikraven. Reglerna innebär krav på en sänkning av energiförbrukningen ned till per kvadratmeter i den region som exempelvis ingår i. Vi har dessutom använt metoden att vi går på de faktiskt uppnådda värdena, medan man i många andra länder jobbar med teoretiska värden. Det innebär att man måste ha en större säkerhetsmarginal för att veta att man inte bara i teorin utan också i praktiken uppnår det som anges i byggnormerna. Sedan vet vi att man med många olika byggtekniker kan bygga energisnålare hus. Då ska man självklart göra det. Vi vet också att om man sätter denna lägstanivå, tröskeln, som detta handlar om och som byggnormer handlar om, ännu lägre kan man skapa problem exempelvis för småhusindustrin som fortfarande har problem. Man måste också titta på hur uppvärmningen av husen ser ut. Man säger att ungefär en tredjedel av energiförbrukningen i sker i våra småhus. Men det är av de klimatpåverkande utsläppen som förbrukas i våra småhus. Vi måste därför titta på uppvärmningsformerna. Jag tackar för svaret. Men hus kommer att stå mycket länge, och flera remissinstanser, bland andra företrädare för byggbranschen och , ansåg att kraven borde skärpas mer än vad som har föreslagits i regeringens skrivelse om nära-nollenergibyggnader. Detta visar, om inte annat, att det finns fler, precis som , som har högre ambitioner vad gäller byggföretag, kommuner och fastighetsägare och som vill gå före och tillämpa högre krav.Därför frågar jag bostadsministern om inte kommuner som , som arbetar för att leva upp till begreppet grönaste stad och som ställer högre miljökrav på all sin kommunala verksamhet, ska få möjlighet att ställa långtgående krav när det gäller byggande av bostäder och andra fastigheter. De regler som vi har är framräknade av för att vara det samhällsekonomiskt rimliga golvet som ingen får gå under. Sedan får alla bygga mycket mer ambitiöst och energisnålare än så. När det gäller nya hus ser vi ut att kunna uppfylla de energimål som vi har. Den stora utmaningen ligger på de befintliga bestånden som behöver renoveras. Där ligger den svåra utmaningen. Men vi har också sagt att vi ska se över dessa normer 2015. Det innebär att man fortlöpande ska se hur högt golvet ska ligga. Men, som sagt, vi har olika typer av hus. När man bygger punkthus är det lättare att uppfylla normerna än när man bygger exempelvis ett mindre småhus. Vi måste ha ett golv som täcker alla typer av hus, och det ska vi höja i takt med att tekniken utvecklas och i takt med att man också kan ha samhällsekonomiska beräkningar som visar att det är lönsamt. Men alla är välkomna att bygga energisnålare så långt man kan med tanke på tekniska och ekonomiska möjligheter, och vi har världens högsta koldioxidskatter som ett viktigt ekonomiskt styrmedel i sammanhanget. Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Många människor flyr från sina hemländer på grund av krig och förtryck. Många av dem söker skydd här i . Det är bra att vi tar emot dem, och ska det också vara en human mottagning. Men EBO-systemet - eget boende - innebär att de flesta hamnar på bara ett visst ställe. Då bor de hos anhöriga, och de bor med många barn i bara ett rum. Många sover på madrasser i samma rum. I kan det ibland vara tio personer som sover i samma rum. Detta skapar problem för dessa kommuner. Statsrådet har vetat om problemet, men ingenting har hänt. Min fråga till statsrådet är om han är beredd att vidta några åtgärder för att mottagningen ska bli solidarisk så att alla kommuner tar sitt ansvar. Jag undrar också om han är beredd att kompensera kommuner som som redan har tagit emot för många flyktingar. Jag tror att det är en överdrift när frågeställaren säger att ingenting händer på integrationsområdet. Om ni läser den budget som ligger på bord finns det där rader av åtgärder som vi vidtar för att se till att fler människor snabbare ska kunna komma i arbete och för att se till att skapa en situation där fler människor snabbare ska lära sig svenska språket. Det är de två nycklarna in i det svenska samhället. Sedan tar frågeställaren upp en fråga som ofta finns med i diskussionen på integrationsområdet, nämligen om det är en bra idé att avskaffa det system som vi har med eget boende. Detta system innebär att om man är asylsökande och kan ordna ett eget boende som man väntar på besked om att få stanna i eller inte har jag denna möjlighet. Jag tillhör dem som tror att det är bättre med mer av eget ansvar. Jag tror att det är en dum idé att avskaffa systemet med eget boende. Det skulle skapa sämre integration, och det skulle skapa sämre möjligheter. Om man som exempel tar en kommun som , som frågeställaren utgår från, tror jag att rätt många av de syrier som kommer skulle välja att bosätta sig i där även om vi avskaffade EBO. Det som då skulle hända är att kommun inte skulle få några pengar av staten, den enskilde skulle inte få någon ersättning när han eller hon befinner sig i , och det skulle skapa större sociala problem och större integrationsutmaningar. Jag har inte riktigt fått ett svar på mina frågor från statsrådets sida, eller exempel på konkreta åtgärder. De hamnar fortfarande i , precis som du säger. Ingenting görs, och de blir bara fler och fler. har vi tusen personer som väntar hos anhöriga i . är det tio personer som sover på madrasser. Då blir det problem med integrationen. Det blir problem med barnens hälsa, det blir problem med arbete och det blir problem för kommunen. De kommer nämligen inte heller i gång . Om ni inte vill avskaffa EBO måste ni kompensera dessa kommuner, för det kostar mycket. De kommer inte i gång i arbetslivet , som du påstår. Är du beredd att kompensera dessa kommuner? Jag kan berätta några saker vi nu gör. Vi har sett till att den som inte har jobb kommer att fortsätta att vara ett statligt ansvar, som i jobb- och utvecklingsgarantin. Det betyder mycket för en kommun som , för det innebär att man inte får försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag, som sin huvudsakliga försörjningskälla. Det är en förändring jag tror är väldigt viktig även för individen. Det är nämligen inte bra att hamna i ett socialbidragsberoende. Det är inte ett bra sätt att få kontakt med arbetsmarknaden.Vi kommer att förändra lagstiftningen - jag hoppas på Socialdemokraternas stöd i den frågan - och tydliggöra arbetslinjen. Är du inne i det som är etableringsreformen ska du vara beredd att flytta till ett lämpligt arbete på annan ort, ifall det finns ett lämpligt arbete, för att avlasta en kommun som . , som är en statlig myndighet, har uppdrag i och ägnar sig åt att försöka få fler Stockholmskommuner att ta ansvar för att det ska bli så att man kanske kan bo någon annanstans och jobba i - pendla in - ifall det är så att man har jobbet i . Min poäng är dock att man ibland förenklar, och det ligger också i frågeställningen - avskaffa bara EBO så löser sig frågan! Vad är det vi kan göra? Vi kan dra in bidraget för folk, men vi kan inte förbjuda människor att bosätta sig på ett visst ställe. Jag är rädd att det skulle öka integrationsproblem om man gjorde som frågeställaren antyder. Min fråga går till kulturminister . Statsministern nämnde i sin regeringsförklaring att Skapande skola är till för alla barn. Man säger också i regeringsförklaringen att Skapande skola är regeringens viktigaste kulturpolitiska reform. Enligt Statens kulturråds senaste rapport framkommer dock att av barnen som är berättigade att nås av Skapande skola faktiskt nås av regeringens reform. Regeringen hävdar alltså att satsningen är viktig och till för alla barn. pekar rapporter på att målgruppen inte nås. Man kan rent av säga att täckningsgraden är väldigt låg. Om man jämför med tågen kan man säga att av tågen inte går. av dem som borde nås av Skapande skola nås nämligen inte . Vad avser kulturministern att göra åt detta? Det är riktigt att Skapande skola är en av våra absolut viktigaste reformer. Det är också en helt ny reform. Den har funnits och går ut på att professionella kulturskapare arbetar tillsammans med lärarna i skolan. Det gäller grundskolan.Reformen har byggts ut successivt, och det har inte bara inneburit att skolorna nu har fått ett kontaktnät regionalt och lokalt med professionella kulturskapare utan också att de tvingats sätta upp planer för hur skolorna ska arbeta med att integrera kultur i undervisningen. Det var inte självklart i början. Om vi ser till det positiva - vi börjar där - har i stort sett samtliga av landets kommuner - jag tror att det är - sökt Skapande skola-pengar hos . Det har blivit en vana. Sedan är det så att skolorna kanske inte alltid, , låter samtliga elever delta i Skapande skola. Det finns dock många andra kulturverksamheter skolorna också har, vid sidan om. Tack, kulturministern! Det kulturministern säger är naturligtvis helt rätt, men kulturministern svarar ändå inte på min fråga: När nås alla barn av reformen?När regeringen skapade Skapande skola tog man dessutom pengar från andra kulturaktörer för att kunna skapa Skapande skola. Det innebar bland annat att Rikskonserter fick lägga ned. Rikskonserter var en kulturaktör som spred kultur runt om i hela landet. Samma rapport från pekar också på att de som inte blir beviljade pengar till väljer att inte satsa andra pengar på kultur i skolan. Det innebär att det blir mindre kultur i skolan och i förlängningen färre arbetstillfällen för dem som jobbar med kultur i skolan.I detta hänseende är alltså Skapande skola ett misslyckande. är det lite grann upp till bevis. När nås alla barn av Skapande skola? får vi hålla isär saker och ting lite grann, . Nedläggningen av Rikskonserter är en helt annan fråga. Rikskonserter har till stor del spelat ut sin roll. De pengarna har gått till att stärka musiklivet. De har inte gått till . Skapande skola är till den största delen helt nya pengar. Med den budget som ligger som förslag till bygger vi också om Skapande skola till att omfatta även förskolan. Håll alltså gärna isär detta.Det är riktigt att alla elever inte nås. Det är ett arbete vi har. Det handlar om att ha en dialog med skolorna för att alla skolor ska söka de pengar som faktiskt finns. Inte desto mindre har vi varit tydliga med att de kommuner som i någon mån drar ned på kultur för barn och unga i sin ordinarie verksamhet inte får Skapande skola-pengar. Skapande skola ska nämligen innebära att barn får mer kultur, inte mindre. Min fråga går till utrikesministern. Inbördeskriget i blir alltmer brutalt för som går. Det uppror som från början var ett rop på demokrati har utvecklats till ett regelrätt religiöst inbördeskrig mellan regimen, som är shiamuslimer och alawiter, och den till största delen sunnimuslimska oppositionen. Landets 2,5 miljoner kristna har hamnat i kläm mellan dessa båda krafter som gör maktanspråk. Kyrkor bombas, senast den syrisk-ortodoxa kyrkan i staden . Staden har helt tömts på sin kristna minoritetsbefolkning. Många kristna syrier förföljs av islamistiska terrororganisationer i skuggan av inbördeskriget, och tusentals är på flykt både inom och utom gränser. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser utrikesministern att lyfta fram behovet av skydd för kristna minoritet? Tragedin i fördjupas . Det handlar om att skydda mosaiken i det som har varit under århundraden och årtusenden och därmed också skydda varje enskild individ - , alawit, kurd, sunnimuslim eller någonting annat. Mosaiken är viktig. Vad kan vi göra? Vi kan stoppa striderna och få en demokratisk övergång. Vad gör vi? Från EU:s sida träffar vi och dess medlare för att se vad vi kan ge ytterligare kraft i den delen. Vi har ett möte som pågår just nu i för att försöka ge ny styrka och ny samling samt även bredd, icke-sekteristiskt, i den syriska oppositionen. Förhoppningen är att dessa åtgärder ska leda till bättre förutsättningar för en politisk process. Kan jag garantera framgång? Kan jag säga att vi gör allt vad vi kan? Tack för svaret, utrikesministern!Min andra fråga handlar om behandlingen av syriska flyktingar i och . Syriska flyktingar som har tagit sig till via och vittnar om omfattande övergrepp från den grekiska och turkiska polisens sida. De påstådda övergreppen är i synnerhet allvarliga om man betänker att många syriska flyktingar var traumatiserade till följd av inbördeskriget redan innan de nådde och - länder de trodde skulle utgöra en från hemskheterna i krigets . Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt kommer i bilaterala relationer med och , liksom inom Europeiska unionen, att lyfta fram de anklagelser om övergrepp mot syriska flyktingar som riktas mot grekisk och turkisk polis? har tagit emot en bra bit över 100 000 flyktingar. Vi bidrar genom att försöka hjälpa till med det arbetet. Det är inte utan problem, och det är inte utan spänningar i det turkiska samhället. Sedan vet vi att det av skäl som ligger längre tillbaka i tiden finns betydande problem i , som självfallet också har förstärkts av de ekonomiska svårigheter som landet går igenom. Jag kommer att träffa den ansvariga EU-kommissionären för att diskutera bland annat dessa frågor. Vi kommer självfallet att ta upp också detta. Min fråga går till utrikesministern.Den 17 oktober kapades to på internationellt vatten av 120 tungt beväpnade israeliska marinsoldater. Kommandobryggan slogs sönder. Den finska flaggan klipptes ned och upp hissades den israeliska, likaledes blåvita.Vi bogserades till Ashdod, Tel Avivs hamnstad, där vi kroppsvisiterades, korsförhördes och fängslades och deporterades till våra respektive hemländer, åtta olika. ligger kvar i israelisk hamn med dess last av bland annat fotbollar, rullstolar och barnböcker. De är alla gåvor av frivilliga i olika länder.Vi vill att den lasten ska komma till Gazas folk, och vi vill att ska återställas i det skick som hon var när hon kapades så att vi kan få ge henne som skolsegelsfartyg till Gazas folk. Vill utrikesministern hjälpa oss med detta? Tack för frågan. Vi hade som frågeställaren känner till rätt omfattande konsulära insatser för att försök hjälpa i första hand de svenska medborgarna och också ett samarbete med framför allt finska och norska myndigheter. Det gick vad det lider lite bättre. Vi har framfört till de israeliska myndigheterna synpunkter på att vi inte hade det konsulära tillträde i början som vi tyckte att vi hade rätt att kräva.När det sedan gäller fartyget är fartyget finskflaggat, och vi har inget svenskt konsulärt ansvar för fartyget. Där är jag övertygad om att de finska myndigheterna har uppmärksamheten på detta. Vi har också framfört att vi tycker att humanitär last ska kunna framföras och komma till . Det handlade om bland annat cement, har jag förstått, vilket är föremål för en del diskussioner. Jag hoppas att det ska kunna bli sådana arrangemang att det kommer fram. har från Ship to Gazas sida ställts krav på att man inte får ta dessa saker av fartyget just . Jag håller med om att detta är ett finskflaggat fartyg. Men vi har ett nordiskt samarbete i frågan. Det är väl rimligt att ett fartyg som bemäktigas på ett så självsvåldigt sätt också återställs i det skick som hon har varit. Det tycker säkert utrikesministern också.På fartyget finns våra personliga tillhörigheter som datorer, mobiltelefoner och annat som tillhör hela besättningen och som också inte är återlämnat. Jag hoppas att utrikesministern fortsätter att försöka kräva att både fartyget och dess last och våra personliga tillhörigheter kommer åter till dess rätta ägare. Jag håller alldeles med om detta. Framför allt när det gäller de personliga tillhörigheterna ligger detta inom ramen för vad som är naturligt.När det gäller fartyget har vi förvisso ett nordiskt samarbete. Men det är framför allt som har möjligheten att agera i det sammanhanget.Vi har också framfört om det som är humanitärt och ska in till att det väl är bra om det förs in via Ashdod och kommer till , men det ska komma till Gaza.Sedan finns det bestämmelser för hur detta ska ske. Det lämpliga är väl att det överlämnas till , som är den som svarar för huvuddelen av den försörjning som vi har i . Det arbetar vi för. Jag ska rikta en fråga till integrationsminister framtidskommission presenterade en rapport som bland annat visar att somaliska flyktingar mycket snabbare kommer in i arbete i , och . Jag själv var med socialförsäkringsutskottet i Kanada.Vi besökte bland annat en somalisk serviceorganisation där etablerade invandrare i hjälpte sina kommande landsmän med nätverk, vägar att orientera sig om var arbetsförmedling och språkutbildning fanns men även nätverk med barnpassning, översättningshjälp och så vidare. Förutom detta gick som en röd tråd att så snabbt som möjligt lära sig det nya landets språk.Nu har statsrådet fått . Jag vill helt enkelt fråga vad han bedömer att vi skulle kunna lära oss av och andra länder som är rätt bra på integration. presenterade en rapport där man jämförde situationen för somalier i , och med situationen för somalier i Sverige.Det finns en avgörande skillnaden mellan dessa länder och som vi bör påminna om. Somalier har varit i än i och . Det tar alltid tid för nya flyktinggrupper att komma in i ett nytt samhälle. Det är en av huvudförklaringarna till att det är betydligt bättre sysselsättningsutfall i eller Kanada.Med det sagt bör man understryka att det finns man kan lära av länder som har haft invandring . Den viktigaste lärdomen jag tog från och är att ha ett mycket tydligare jobbperspektiv än det som vi nu arbetar med. Man måste ställa frågan vad man kan bidra med i i stället för att fastna i ett bidragsberoende.En annan viktig frågeställning är precis den nämner. Den är: Hur blir vi bättre på att få in det civila samhället? Där gör vi en del genom etableringsreformen och de etableringslotsar som vi försöker att engagera från det civila samhället. Men vi kan nog göra ännu mer. Jag tackar för svaret. Jag tror också att statsrådet instämmer i att ett viktigt inslag i integrationspolitik är att man måste erkänna att olika grupper som kommer måste kunna behandlas olika beroende på förutsättningar och bakgrund. Jag hoppas att vi i fortsättningen tar ännu större hänsyn till det. Min enkla följdfråga blir om vi snart kan förvänta oss en del nya förslag till spännande vägar för att förbättra integrationen i . Den somaliska gruppen som kommer till är framför allt barn som återförenas med mamma eller pappa eller mammor och pappor som återförenas med sina barn. Vi har haft splittrade familjer.Vi ska vara tydliga med att den gruppen som snitt har en ganska låg utbildning. av dem som är inskrivna i åtgärder inom etableringsreformen eller hos Arbetsförmedlingen har mindre än skolgång.Det innebär att vi behöver anpassa integrationsåtgärderna efter det. Från regeringens sida har vi ett par förslag på bord som handlar om att få fram 6 000 praktikplatser för nyanlända. Det handlar om att få fram ett praktiskt basår för dem som inte gått i skolan för att få verktyget in i det svenska samhället.Jag tror nämligen att kommer du med lägre skolutbildning är det ingen bra idé att sätta sig i skolbänken . Vi behöver få en situation där du kan sitta vid ett fikabord och lära dig språket som du lär dig svenska för invandrare.När vi talar om den somaliska gruppen vill jag allra sist säga att även den är blandad. Det finns en bild av att ingen av alla somalier som kommer har gått i skolan. Men rätt många av dem har en högre utbildning. Det får vi heller inte slarva bort. Då drabbas de av en bild av att ingen av dem har gått i skolan. Så ser verkligheten inte ut. Jag har en fråga till miljöminister . Det gäller vårt viktigaste livsmedel.Vi är vana vid att kunna öppna kranen och kunna släcka törsten med gott vatten. Samhällsekonomiskt och för människors hälsa är det helt avgörande att dricksvattnet är säkert och hälsosamt både för oss och för alla kommande generationer.När ett samhällsområde anses vara av så stor vikt att det är avgörande för hela landet kan länsstyrelserna klassa det som ett riksintresse. Trots att dricksvattnet är vårt viktigaste livsmedel har det inte vara generellt möjligt att ge dricksvattentäkter status som riksintresse.Någonstans i miljöministerns bokhyllor står och utredning om skydd för dricksvattentäkter. Båda föreslår att både yt- och grundvattentäkter ska kunna bli riksintressen.Min fråga till miljöministern är: Hur arbetar regeringen med att förändra lagstiftningen i enlighet med de förslag som utredningarna har framfört? Jag tackar för frågan. Jag tror att vi kommer att diskutera vatten oerhört mycket . Det gäller havsvatten, strömmande vatten, grundvatten, dricksvattentäkter och också hur vi hanterar förorenat vatten eller gråvatten.Anledningarna till det är många. Det är att hoten mot grundvatten och dricksvatten är så stora. Jag talar om kemikalieutsläpp, övergödning, försurning och naturligtvis också klimatfrågorna.Det finns ett antal uppdrag som ligger på . Det finns uppdrag som tangerar detta som ligger på . Vi förhandlar också i EU-sammanhang om väldigt många av de stora och viktiga vattenfrågorna.Jag hopas att jag kan återkomma till med ett antal förslag som rör just vatten . Min fråga riktar sig till utrikesministern. Jag har precis varit i på studieresa för att lära mig mer om . Jag är medveten om att och har var sin stor del i den här konflikten, men jag blev ändå djupt rörd av det jag såg i form av lidande hos det palestinska folket. Jag såg förbud mot att beträda gator och förbud mot att driva näring.