kam-fs · H0C120120927fs · 2012-09-27 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Socialminister (KD) Statsrådet (FP) Arbetsmarknadsminister (M) Statsrådet (M) Statsrådet (C) Socialminister (KD) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Sedan den här regeringen tillträdde har långtidsarbetslösheten ökat dramatiskt. Regeringens viktigaste åtgärd, den så kallade fas 3, har uppenbarligen inte fungerat för att minska långtidsarbetslösheten. I stället ökar den för varje dag.Arbetsmarknadsministerns företrädare , som införde åtgärden, har konstaterat att det är en misslyckad åtgärd som inte fungerar och att man inte bör vara sämre än att man kan ändra sig.Jag vill nu fråga arbetsmarknadsministern: håller regeringen fast vid fas 3, som uppenbarligen inte fungerar? Varför kan man inte i stället satsa på riktiga jobb och reguljär utbildning? Regeringen tar långtidsarbetslösheten på väldigt stort allvar. Vi satsar nu i budgeten 2,1 miljarder på att mota och minska långtidsarbetslösheten. har vi lägsta långtidsarbetslöshet, men jag är ändå inte nöjd.Det är inte heller så som säger, att sysselsättningsfasen är den viktigaste åtgärden, utan precis tvärtom. Det är nämligen så att av de personer som är långtidsarbetslösa är det sju av tio som lämnar innan de kommer till sysselsättningsfasen.Vi har också stor respekt för att det i den här krisen är svårt att få fler företag att anställa en person som i genomsnitt har varit arbetslös i sju . Därför måste vi rusta människor. Vi måste ge dem arbetsmarknadsutbildning, insatser och kontakt med Arbetsförmedlingen, och vi måste få fler arbetsgivare som vill anställa dessa personer som har varit borta från arbetsmarknaden så pass . Det är en viktig uppgift för regeringen och dess myndigheter. Problemet för arbetsmarknadsministern är att det är en väldigt stor skillnad mellan det hon säger och hur det fungerar i verkligheten. Arbetsförmedlingen gjorde själv en undersökning när det gäller de långtidsarbetslösa som visade att hälften av dem inte hade fått några insatser som skulle kunna hjälpa dem att få arbete. Inte så konstigt då att många av dem hamnar i fas 3. Det är inte så att människor rustas för att kunna ta de lediga jobben, utan de lämnas i passivitet. Aktivitetsnivån i den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin är dokumenterat låg, vilket har visats av flera undersökningar.Min fråga till arbetsmarknadsministern kvarstår: Varför hålla fast vid en åtgärd som uppenbarligen inte biter på långtidsarbetslösheten, men som lämnar människor i fattigdom? Jag kan konstatera återigen att vi har lyckats hålla långtidsarbetslösheten stången. Vi har lägst långtidsarbetslöshet i hela , såväl för ungdomar som för vuxna. Därför är det viktigt att våra reformer verkligen får genomslag, det vill säga att personer som är arbetslösa får träffa sin arbetsförmedlare dubbelt så ofta och att det finns gott om resurser för att rusta människor så att de kan ta lediga jobb.Vi har också flera kraftfulla subventioner för arbetsgivare. Trots att en arbetsgivare får av lönekostnaden från staten och ett handledararvode på per dag är det så lite som 725 långtidsarbetslösa personer som har fått ett arbete. Därför måste vi bli ännu mycket bättre på att förmå arbetsgivare att anställa även dem som har varit borta länge, i genomsnitt sju . Jag vet, och det vet också, att de här personerna kan och vill bidra på våra arbetsplatser. Att var och en kan bidra utifrån sin förmåga är regeringens högsta mål, att vi får alla i arbete. Att använda energi smartare och sluta slösa energi är det bästa för både miljö och plånbok. har generellt en hög energianvändning. En svensk gör i snitt av med dubbelt så mycket el som en dansk. Men regeringen skär nu ned på stödet till energieffektiviseringsåtgärder och håller därmed kvar både hushåll och företag i en hög energianvändning och höga elräkningar.Min fråga till energiminister är: När regeringen nu skär ned energieffektiviseringsstödet med mer än till 2016 jämfört med perioden tidigare, hur hjälper det hushåll och företag som sitter fast med höga elräkningar? Tack för frågan! Låt mig först konstatera att när säger att regeringen skär ned på energieffektiviseringen i den budget vi precis har överlämnat till har det ingenting med sanningen att göra. Sanningen är ju att vi satsar 410 miljoner på energieffektivisering och att vi 2014 satsar samma belopp, alltså 410 miljoner, på energieffektivisering.Det vi aviserar i budgetpropositionen är att vi kommer att göra en översyn av alla de styrmedel vi har när det gäller energieffektiviseringspolitiken för att se vad som fungerar bra, för att se vad som skulle kunna funka bättre och också för att identifiera vilka nya åtgärder vi behöver när ska genomföra energieffektiviseringsdirektivet i svensk lagstiftning. Efter det kommer regeringen att återkomma med förslag på hur den svenska politiken för energieffektivisering ska se ut . EU har antagit ett energieffektiviseringsdirektiv som till stor del har kämpat emot. Vi har kämpat emot förslag om bindande mål. Mot den bakgrunden är det rimligt att se att regeringen räknar med en ökad energianvändning i och att man också skär ned på anslagen till energieffektiviseringsåtgärder.Siffrorna visar att för kommande blir det 1 miljard mindre till de här åtgärderna jämfört med den tidigare perioden. Det gör oss i oroliga, eftersom alla prognoser tyder på ökade priser på energi. Om fortsätter att ha en ovanligt hög energianvändning är det väldigt olyckligt för våra företag och våra hushåll.Ett av de anslag som regeringen föreslår nollas helt och hållet är till energirådgivare ute i kommunerna. Det är en av de åtgärder som har spelat störst roll för att hjälpa människor med höga elräkningar att minska dem. Hur ska kunna nå målet om minskad energianvändning när vi skär ned stödet exempelvis till energirådgivning, helt nollat? Jag tycker att det är viktigt att man är varsam med orden. Om man påstår att regeringen föreslår en nedskärning måste man också ha fog för det påståendet. Då skulle regeringen alltså föreslå att i förhållande till vad har beslutat ska vi minska insatserna för energieffektivisering. Det är inte fallet. Regeringen gav i förra årets budget besked om att energieffektiviseringspolitiken ska ligga fast, och ligga fast på en hög nivå, under hela den här mandatperioden.Sedan har regeringen varit väldigt pådrivande för att få fram ett bra energieffektiviseringsdirektiv för . är det naturligt att vi utvärderar den politik vi har fört, drar slutsatser för att se vad vi behöver göra ytterligare. Vad behöver vi göra ännu bättre för att nå de gemensamma mål som vi har satt upp i EU när det gäller att använda energin effektivare? Det kommer jag att göra, det kommer regeringen att göra och efter det kommer vi att återkomma till med nya förslag om hur mycket och på vad vi ska satsa genom energieffektiviseringspolitiken . har haft en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det var den ekonomiska krisen som slog hårt mot ungdomarna. Vi kan konstatera att det har varit hög ungdomsarbetslöshet . av kris och lågkonjunktur har ju inte gjort det lättare för ungdomar att få ett jobb. Fast man ska inte svartmåla för mycket. I är inte den svenska långtidsarbetslösheten bland ungdomar den högsta. Tvärtom är vi näst bäst.Orsaken till ungdomsarbetslösheten är ofta bristfällig utbildning. Det är alltför många som alltför tidigt och alltför ofta har hoppat av skolan utan fullvärdiga betyg. Mina frågor till arbetsmarknadsministern blir därför: Hur möter regeringen problemet med ungdomsarbetslösheten? Hur stärker man unga så att de ökar sina chanser att få ett jobb? Vad gör regeringen för att motverka långtidsarbetslösheten bland unga? Tack så mycket för frågan! Det är en viktig fråga som tar upp och som vi tar på stort allvar.Vi ska komma ihåg att hälften av ungdomarna i åldern är heltidsstuderande. Men för dem som inte är heltidsstuderande är arbetslösheten bekymmersam. Det jag framför allt kan nämna är att ungdomar nu kan få hjälp i ett tidigare skede från Arbetsförmedlingen än vad som varit fallet. kan ungdomar få förmedlingshjälp. De ungdomar som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet kan få programinsatser direkt på Arbetsförmedlingen.Vi försöker få Arbetsförmedlingen att motivera unga att studera. Det har visat sig vara lyckosamt. Ungdomar har börjat på folkhögskola och har fått motivation för att gå tillbaka till skolan. När de väl gör det finns det möjlighet att ge dem ett förhöjt studiebidrag på . Det här är några av insatserna tillsammans med andra insatser. Men kanske viktigast ändå är att det ska vara billigt att anställa ungdomar. Vi har halverat arbetsgivaravgifterna för alla unga. Precis som arbetsmarknadsministern säger har regeringen halverat arbetsgivaravgiften för ungdomar . Vad händer med de ungdomar som har varit anställda innan de har fyllt när de sedan har fyllt ? De kan fortfarande vara utan jobb och ha svårighet att komma in på arbetsmarknaden, trots att de har haft ett jobb. Det vore intressant att höra hur regeringen resonerar om dem som har fyllt . Det är viktigt att ungdomar får ordentlig hjälp in på arbetsmarknaden. Jag vill också nämna i det här sammanhanget de samtal som jag och finansministern nu genomför med arbetsmarknadens parter. Det är också viktigt att flera arbetsgivare och fack ställer sig positiva till att ungdomar kommer in på introduktionsavtal. De får en lön som är anpassad till att de också går en utbildning.De ungdomar som har dessa subventioner får oftast vara kvar på arbetsplatsen även när subventionen försvinner. Det finns många olika verktyg i verktygslådan. Det är viktigt att poängtera att vi har haft de goda resurserna att satsa på att mota ungdomsarbetslösheten. satsar vi 8,1 miljarder i ett stort ungdomspaket som handlar om skola, utbildning och olika former av stöd. Det är viktigt att unga får en chans att tidigt komma in på arbetsmarknaden. Som en Europavän och en vän av ett sant samarbete i har jag förfärats av kommissionens ambitioner om att federalisera . Kommissionens ordförande har fullständigt rätt i att om man ska få att fungera krävs en ökad samordning inom den ekonomiska politiken. Det krävs alltså en politisk union om man vill behålla en valuta i Europa.Det här leder till ett vägskäl. Ska vi då fördjupa samarbetet i - eller vad vi ska kalla det - eller ska vi backa bandet? Här tycker jag att regeringens syn är klar, speciellt från sida, nämligen att man ska federalisera Europa.Därför skulle jag vilja höra vad själva syftet är med att federalisera för och regeringen. Barrosos syfte är ju att stärka den ekonomiska samordningen. Politik är inte bara att vilja utan också att välja. Man kan konstatera att den väg har valt inte tar framåt. Det handlar då om att ska lämna Europeiska unionen.Jag förnekar inte att länder befinner sig i en oerhört tuff ekonomisk kris, en skuldkris och också en värderingskris. Men då kan inte lösningen vara att medlemsstaternas regeringar sätter sig på läktaren utan snarare att man samarbetar konstruktivt och framåt.Det är viktigt att se att detta inte innebär att man ska gå för långt eller för snabbt framåt, utan man ska också se till att det finns en stark och tydlig demokratisk förankring. Därför hoppas jag att i det framtida arbetet med en framtida bankunion och de stora spännande förslag som finns på agendan kommer detta parlament, ni 349 folkvalda i riksdag, att ha en stor del i och aktivt arbeta med detta.Att sätta sig på läktaren eller gå ur EU som union är inte framtidens melodi för att få på fötter igen. Det är ingen som har sagt att vi inte är för ett samarbete. Vi är för att samarbeta. Men jag noterar att inte svarar på min fråga. Vad är och regeringens syn på federalisering? Av vilken anledning och med vilket syfte ska vi federalisera ? De frågorna vill jag ha svar på.Vad menar med att det är viktigt med demokrati i och att vi inte ska flytta över mer makt från till ? Det är precis vad vi gör i i . De frågorna kräver jag svar på. Jag har fortfarande inte fått svar, och jag hoppas att jag kan få det . Det är oerhört viktigt att stora viktiga samhällsfrågor om framtid diskuteras, men de får inte heller överskugga de akuta problem som EU har . Det är därför vi diskuterar konkreta tydliga förslag, exempelvis en bankunion, hur vi ska få fler kvinnor i att yrkesarbeta, hur vi löser de stora utmaningar som finns på miljö- och klimatfronten och med rättsstaten med mera. Det är därför vi har ett EU-samarbete. Det är därför 27 länder har gått samman.Jag tycker att vi seriöst ska diskutera frågor om demokratiskt underskott i . Det gör vi aktivt. Men vi kan inte sätta oss på läktaren, utan vi måste vara med i debatten.Om kommer att gå med i en bankunion eller inte är en fråga som regeringen tillsammans med en majoritet i denna riksdag ska diskutera. Det diskuteras här. Men man måste då vara aktiv. Man kan inte stänga dörren. Det är inte seriös politik. Jag har en fråga till statsrådet går kom jag tillbaka från en studieresa i . Det är fascinerande att resa i ett land som kommer att avveckla all kärnkraft. Det innebär att man satsar offensivt på den förnybara energin. Jag kan ta solenergin som ett konkret exempel. producerar av världens solel.Även här i finns ett stort intresse för solenergi. har berättat att ungefär 1 200 personer står i kö och väntar på besked om solcellsbidrag. Det är otroligt många. I regeringens budget anslår ni för det här året. Sedan drar ni ned anslaget för . Tror att de med neddragningen för kommer att räcka för de 1 200 personer som står i kö? Det är en siffra som kommer att öka med det växande intresset för solenergi i . Det gläder mig att har varit i och blivit ännu mer inspirerad än vad han har varit när det gäller förnybar energi. Det finns mycket inspiration att hämta därifrån. Om vi tittar på kan vi konstatera att den förnybara elen har vuxit . Det är bra. Men potentialen är ännu större.I regeringens politik är generella och breda ekonomiska styrmedel grundbulten. Men från tid till annan väljer vi att gå in med särskilda stöd för att stötta sådan teknik som inte riktigt är mogen, som inte riktigt kan stå på egna ben. Dit hör solcellerna. Det är skälet till att regeringen i den här budgeten föreslår att det stöd som var tänkt att i enlighet med beslut avslutas ska förlängas till och med 2016.Samtidigt ser vi att världsmarknadspriset, priset för att installera en solcellsanläggning för den enskilde, kraftfullt har minskat. Det gör att de 210 miljoner vi nu avsätter kommer att räcka till fler anläggningar än vad motsvarande belopp hade räckt till fram till . Låt mig understryka att om vi jämför oss med och solenergin där är tyvärr fortfarande lite av ett u-land. På installerade lika mycket solel som installerade under hela det året.De som talar om gäller . Det innebär en neddragning. Även om ni behåller blir det för bara . är det otroligt många personer och företag som väntar på ett besked om de ska få ett bidrag eller inte för att installera solelsanläggningen. Det är 1 200 personer och företag. Det är en siffra som växer. När de väntar på ett besked innebär det att marknaden stannar av. Det händer ingenting. Det är det stora problemet. Jag undrar om statsrådet verkligen tror att de anslagna pengarna kommer att räcka. Borde ni inte satsa mer? Jag är fortfarande mån om att om man påstår att regeringen gör neddragningar ska man ha fog för det. hade beslutat att solelsstödet skulle avvecklas . Det tycker regeringen är en dålig idé. Alltså föreslår vi en förlängning genom att ska anslå ytterligare 210 miljoner , 2014, 2015 och 2016 för att vi ska få fler solcellsanläggningar och mer solel i Sverige.Jag håller med om att långt ifrån har utnyttjat all sin potential för vad solelen kan bidra till när det gäller de förnybara energisystemen.Det stämmer som säger att ett antal personer redan har gått in med ansökningar till sin länsstyrelse och hade hoppats att redan nu kunna få del av det stöd som fanns till och med . Många av dessa kommer att kunna se fram emot att faktiskt få ett stöd, tack vare att regeringen föreslår att solelsstödet ska finnas kvar också de kommande fyra åren. Likt herr talmannen har jag just kommit från parlamentariska råd, där vi har diskuterat den intressanta frågan om statens representation. Det skulle vara frestande att ställa en fråga om den. Men jag vill ställa en fråga om mycket mer pengar, och jag ställer den till statsrådet i hennes egenskap av EU-minister.Nu pågår förhandlingar om EU:s långtidsbudget , som ska träda i kraft . Det handlar om . Som jag har förstått det vill såväl som att EU:s långtidsbudget ska öka.Vad är svar på detta? Vilka möjligheter har vi att förhindra detta? Jag var i på möte med allmänna rådet, där vi fortsätter att förhandla om långtidsbudgeten. Den kommer att löpa mellan 2014 och 2020.Jag kan säga redan nu att påtryckningar har gett en del resultat. Vi har tillsammans med en koalition av andra länder, tio länder som företräder tre femtedelar av unionens medborgare, lyckats pressa i rätt riktning, så att det blir en mer restriktiv budget. Det är fortfarande en lång förhandling kvar, men på den här fronten går det i rätt riktning. Vi vill tillsammans banta budgeten utifrån det som är kommissionens förslag.Sverige har också tillsammans med många nya medlemsstater bildat en koalition för att få ned det mest skadliga av jordbruksstödet, det vill säga direktstödet, i den gemensamma jordbrukspolitiken. I det förslag som är uppe nu är det också med att direktstöden ska ned. Men det är ett tag framåt.Förhoppningsvis kommer vi att kunna avgöra långtidsbudgeten , då statsministrarna möts. Jag tackar statsrådet för det.Risken för oss som är sanna Europavänner, om budgeten skulle öka väldigt mycket, är att man skulle få en förtroendeskada för EU i de länder som bidrar mest till sammanhållningen i fråga om jordbruket.Jag vill därför fråga statsrådet just beträffande jordbruksfrågan. Man har hört inte minst från fransk sida att det inte är förhandlingsbart. Är det rimligt att gå in i en förhandling där någon säger att något inte är förhandlingsbart över huvud taget? Jag tycker att man måste sätta klackarna i backen och säga: Nej, vår avgift är icke heller den förhandlingsbar. Som påpekar är det väldigt viktigt att vi nu satsar på att få en budget som är för framtiden och inte återspeglar hur såg ut . Det är såklart väldigt starka politiska i diskussionen.Men på grund av den ekonomiska kris som har upplevt - som är den värsta krisen - ser vi också att vi som vill förändra har mer vind i seglen än vad vi har haft i tidigare förhandlingar . Det ska vi också lyfta fram som en positiv effekt.Om budgeten nu går ned är det dock viktigt att det inte sker med en osthyvelsprincip, att man drar rakt över hela fältet, utan att man också vågar välja det som är viktigt, det vill säga klimat och miljö, forskning och utveckling samt innovationer, det som gör att kan komma i kapp med och få bättre konkurrenskraft jämfört med andra mer intensiva delar av världen i dag.Det är viktigt att också där våga prioritera på allvar och inte bara trycka ned budgeten, det vill säga att vi får en modernisering som också håller. Det tror jag är oerhört centralt.Det handlar också om att vi lever i ett EU där många länder har fått dra åt svängremmen på hemmaplan. Då kan man inte motivera ökningar. Jag har en fråga till alla fagra löften om förstärkt arbetslinje och minskat utanförskap kommer onekligen på skam när kommunerna nu tvingas betala i ekonomiskt bistånd, det vi kallar socialbidrag, till drygt 247 000 hushåll.Under de sex år som Alliansen har styrt har antalet socialbidragstagare ökat, och trenden håller i sig. Allt fler blir beroende av bidraget för att klara sin försörjning. Unga vuxna med låg utbildning är klart överrepresenterade. Färsk statistik från visar att drygt var fjärde mottagare uppger arbetslöshet som orsak.Vilka åtgärder tänker regeringen och vidta för att få bukt med de skenande socialbidragskostnaderna? Detta är en viktig fråga. Den är viktig för de kommunala budgetarna, men den är förstås ännu viktigare för de enskilda personer som berörs.Som har nämnts här tidigare i diskussionen handlar det väldigt mycket om kampen mot arbetslösheten. Vi har vidtagit en lång rad åtgärder som har varit riktade särskilt mot ungdomar. Det har varit sådant som har handlat om arbetsgivaravgiftssänkningar, sådant som har handlat om att underlätta för ungdomar att komma in och få arbete inom restaurangnäringen, sådant som har handlat om att möjliggöra fler arbetstillfällen inom ROT- och RUT-sektorn och så vidare.Det som dessa områden har gemensamt är att de är viktiga inte minst för ungdomar. Det de tyvärr också har gemensamt är att det är sådana åtgärder som Socialdemokraterna säger nej till. Man vill öka kostnaderna med , vilket skulle drabba så att fler unga skulle hamna i arbetslöshet. Jag blir lite förbryllad av ministerns svar. Beträffande kampen mot arbetslösheten: Det spelar ingen roll vilka åtgärder ni vidtar - antalet socialbidragstagare har faktiskt ökat. När över var fjärde mottagare uppger arbetslöshet som orsak finns det anledning för regeringen att kanske vara lite självkritisk.Det är inte bara i vissa kommuner som det är en ökning, utan i hälften av landets kommuner ökar det ekonomiska biståndsutgivandet.Det är också väldigt oroväckande att det ökar ännu mer bland de unga vuxna, och ännu mer illavarslande, herr minister, är att det ekonomiska biståndet tenderar att bli långvarigt. Över 50 000 medborgare har fått bistånd . Det kan inte vara rimligt.När 11 miljarder betalas ut från kommunerna till socialbidrag, när var fjärde uppger arbetslöshet som orsak och när 50 000 medborgare får bidrag , då är min slutsats att regeringens jobbpolitik har misslyckats. Vilken slutsats drar ? Jag drar flera slutsatser. En av dem är att vi måste göra ännu mer för att få fler unga i arbete. Arbetsmarknadsministern har redogjort för en del av de saker som kommer att få möjlighet att ta ställning till.När det gäller socialbidraget har vi sett att det riskerar att fungera lite som en fälla som gör att man inte tar sig ur situationen. Därför föreslår vi i budgeten en möjlighet - den tanken vet jag också att Socialdemokraterna är inne på - att underlätta för människor att få behålla en del av bidraget som man övergår till arbete. Det tror jag är viktigt för att man inte ska fastna i ett långvarigt bidragsberoende.Ytterligare en poäng med mitt inlägg var att det inte fordras färre åtgärder utan fler åtgärder för att underlätta för ungdomarna. Jag är bekymrad över Socialdemokraternas politik, där man dramatiskt höjer kostnaderna för att anställa ungdomar. Det är inte den affärsplan jag vill se för . Jag vill ställa min fråga till konsumentminister har visat sig att många konsumenter upplever att det är svårt att hitta miljövänliga kläder och att det är svårt att orientera sig i affärerna.Går man till de vanliga, etablerade, stora butikerna finns en undersökning från Konsumenter som visar att det inte alltid är de etablerade miljömärkningar som folk känner igen som man hittar, utan att butikerna sätter sina egna märkningar, som konsumenterna inte har koll på. Butikerna är inte heller tillräckligt bra på att lyfta fram miljövänliga alternativ så att man som kund ser dem.Dessutom skulle de kunna skylta med inte bara priset utan även med det material som plagget är tillverkat av och kanske till och med miljömärkningen.Min fråga är vad regeringen gör för att underlätta för konsumenterna att göra miljömedvetna val även när det gäller kläder. Jag håller med om att det är en djungel när man befinner sig i butiken. Det kan vara miljöpåverkan när man handlar, det kan vara hur tyger har odlats och färgats - det finns många olika saker som man kan ha synpunkter på.Redan nu finns det en hel del märkningar på miljöfronten. De är både globala och lokala. Även där kan det vara svårt för konsumenten.