kam-fs · GZC120120614fs · 2012-06-14 14:00:00 — Vid frågestunden svarar följande ministrar i regeringen direkt på frågor från riksdagsledamöterna i kammaren: Justitieminister (M) Biståndsminister (M) Migrationsminister (M) HandelsministerEwa (M) Miljöminister (C) Justitieminister (M) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag har en fråga till justitieministern. Ända har antalet poliser ökat år , vilket i och för sig är bra. Det är en satsning vi drog i gång och som ni har fullföljt. Problemet är att effektiviteten inte ökar i motsvarande grad. fick vi siffror från polisens interna statistik som visar att personuppklaringsprocenten är lägre än vad den har varit . Den ligger på , trots 3 000 fler poliser. När det gäller stölder och inbrott bara vart fyrtionde brott upp. Polisen har duktiga och engagerade medarbetare. Problemet ligger snarare i styrningen och ledningen av polisen. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med det faktum att effektiviteten hos svensk polis går åt fel håll med borgerlig regering? Låt mig först säga att jag delar uppfattningen att resultaten som de ser ut just nu inte motsvarar förväntningarna. Vi kunde se en allmänt positiv utveckling fram till i princip , och sedan har vi sett hur vi har en dipp. Arbetet för att klarlägga orsakerna till detta pågår naturligtvis.Kraven på polisen med anledning av de stora satsningar som har gjorts är naturligtvis att effektiviteten ska öka och att resultaten ska bli bättre. Regeringen har också successivt gett en rad olika uppdrag för att förbättra arbetet. Utöver dem jag tror att kanske känner till har vi gett ett uppdrag att särskilt utvärdera hur resurserna har använts. Vi kommer också att särskilt besöka samtliga polismyndigheter för att diskutera utredningsverksamheten och utredningsresultaten, för att syna i vilken utsträckning vi kan lära av bra erfarenheter men framför allt för att analysera var problemen sitter. Mycket ligger nämligen på utredningssidan. Det är positivt att man har åtgärder och att man jobbar med frågan, men det går ändå inte att komma ifrån det faktum att regeringen har misslyckats. Ett problem är naturligtvis att poliser tvingas göra civilanställdas arbete, exempelvis sitta i receptioner, som arrestvakter och liknande. Vi från Socialdemokraterna har motionerat om att det behövs fler civilanställda, men de borgerliga partierna i motarbetar av någon anledning detta. Är det även justitieministerns åsikt att det inte behövs fler civilanställda inom polisen? Antalet civilanställda är fler än de var när alliansregeringen tillträdde. Det är viktigt, för jag tror att vi också kommer att ha fler personer med olika typer av kompetenser anställda inom polisen. Det är alltså en utveckling som pågår. Sedan varierar det något , och det varierar i de olika polismyndigheterna. Så kan det naturligtvis vara.Jag anser att det är väsentligt att man har personer med rätt utbildning. Detta är en komplex verksamhet som kräver olika typer av kompetens. Det finns enstaka exempel där civilanställda saknas eller där man av olika skäl använder poliser till arbetsuppgifter som någon annan kanske borde göra. Det är en fråga polisen måste hantera för att se till att man får ut bästa möjliga av de utbildade poliserna. Sedan är det ibland så att det är bra för poliser att utföra uppgifter som kan skötas av civilanställda. Det är inte fel med civilanställda utredare, men det är ibland också bra med poliskompetens i dessa arbetsuppgifter. Jag vill ställa en fråga till miljöminister . Det gäller kadmium.Kadmium är ett grundämne, en tungmetall, som är giftig för människan. Den innebär ökad risk för njurskador och benskörhet. Vi får i oss kadmium via födan. Kadmium finns naturligt i alla jordar, men den tillförs till åkermarken framför allt genom luftföroreningar och även genom användning av konstgödsel där fosforn är förorenad av kadmium. I denna kammare har motionerat om att återinföra den beskattning av kadmium i konstgödsel som alliansregeringen tog bort 2006. Förslagen har dock avvisats av Alliansen. Min fråga är: Varför är det viktigt för regeringen att skattebefria kadmium i konstgödsel? Kadmium är en besvärlig miljöfråga, och därför jobbar vi på ett antal olika spår för att hantera den. skickade jag faktiskt ett brev till kommissionen. Det behandlade just kadmiumfrågan och innehöll en uppmaning om att skärpa kraven på innehåll av kadmium på olika sätt och att kommissionen ska ta fram en kadmiumstrategi. Kadmium finns i en mängd olika produkter. Ett sätt är att göra som vi har gjort i , nämligen sänka gränsvärdena för kadmium till exempel i konstgödsel. Frågan om konstgödsel i sig ska ställas till landsbygdsministern, men det är principiellt regeringens uppfattning att svenskt jordbruk ska ha samma konkurrensvillkor som jordbruket i de länder vi konkurrerar med. Att sluta kretsloppet från åkern via matbordet tillbaka till åkern är absolut nödvändigt. Då får dock inte rötslammet vara förorenat av bland annat kadmium. En annan kadmiumkälla som ofta lyfts fram är stallgödseln. Med den kommer det in kadmium i kretsloppet via sojaimporten. Min fråga är: Varför inte föreslå ett moratorium - ett tillfälligt stopp för tillförsel av kadmium till - till dess att vi har utarbetat en handlingsplan för hanterandet av denna giftiga metall? Vi har startat ett arbete med att få fram en europeisk kadmiumstrategi. Vi har ett arbete när det gäller kadmium i batterier, med särskilda uppdrag. Så sent som har regeringen fattat beslut om 200 miljoner till batteriforskning, vilket också berör denna fråga. Vi har en särskild strategi som handlar om hantering av rötslam. När det gäller sojaimporten är det naturligtvis så att vi har frihandel i världen. Om vi jobbar mer med till exempel produktion av etanol får vi ännu en produkt som kan användas för att ersätta importerad soja - om man gör etanol, biogas och dessutom tillvaratar resterna där. Vi jobbar hårt med att hitta en bättre kvalitet på rötslam. Sedan är det så att vi måste kunna hantera dessa frågor. Man kan inte avskaffa hela världen, utan vi måste jobba dedikerat och strategiskt för att få ordning på kadmiumfrågan. Även jag vill ställa en fråga till justitieminister , och det är lite på samma tema som var inne på. Alliansen har gjort en fantastisk satsning på rättsväsendet sedan vi tillträdde 2006, och när det gäller polisen har antalet poliser ökat med 3 000. Som även var inne på är dock effektiviteten ingen rolig läsning, och antalet uppklarade brott känns inte tillfredsställande. Jag skulle därför vilja be ministern att kanske ytterligare vidareutveckla vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med denna fråga. Låt mig börja med att säga att uppklaringen varierar beroende på vilken typ av brott man har att hantera. I en del fall är statistiken också beroende av anmälningsfrekvensen, så det är inte helt rätlinjigt. Men låt oss vara överens om att fler brott måste upp än i dag.Vi går naturligtvis igenom utredningsarbetet och hur vi kan få bättre metodutveckling på området, därför att vissa polismyndigheter är mer effektiva än andra, och det är nödvändigt att bra kompetens och bra struktur på utredningsverksamheten överförs.Sedan är en del brott besvärliga att utreda, men man kan med tekniska hjälpmedel och annat göra väldigt mycket för att öka effektiviteten. Till exempel har man i valt att använda sig av SKL och olika metoder för användning av DNA, fingeravtryck och en del annan metodik. Med så enkla åtgärder har man ökat uppklaringen av inbrott med väldigt många procent. Mer sådant behöver vi se. Man kommer ofta in på diskussionen att den grova brottsligheten står emot vardagsbrottsligheten. En spontan åsikt är att polisen måste utreda samtliga brott som begås och inte kan prioritera bort vissa delar. Då är naturligtvis det arbetssätt som används i , som justitieministern lyfter fram, oerhört viktigt att sprida.Jobbar ni fram en strategi nu för att ytterligare komma vidare med att sprida just de goda exemplen för att få lite rull på effektiviteten? Det finns gemensamma uppdrag till polis och åklagare att bland annat titta på mängdbrottsligheten. finns det en tendens att ställa mängdbrottslighet mot grov brottslighet, vilket naturligtvis är felaktigt. Vi måste hantera både och.En del av problematiken är komplicerad. Det är många allvarliga brott som tar mycket resurser och är svåra att reda ut. Men den statistik som plockas fram beror i hög grad på otillräckliga insatser för att klara ut ganska vanliga brott som många drabbas av, som inbrott, stölder och den typen av brott. Där har vi lagt på ett extra kol, dels i form av uppdrag, dels i form av att vi på olika sätt nu stimulerar ett utvecklingsarbete.Det finns två projekt. Det ena handlar om seriebrottslighet, alltså när personer begår samma typ av brott väldigt . Det andra handlar om väldigt specialiserade gäng som reser över landet, där man nu på nationell nivå organiserar ett arbete som rör sig över landet för att öka effektiviteten. Min fråga går till och gäller förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet.Det är nu remisstiden gick ut för utredningen fagert tal. En överväldigande majoritet av remissinstanserna var positiva.Utredaren bakom Bortom fagert tal pekade på att det inte skulle bli några betydande merkostnader. Statskontoret konstaterade att det med största sannolikhet skulle bli betydande samhällsekonomiska kostnader, även om det är svårt att uppskatta - alltså ett svar som egentligen bara handlade om sannolikhet. Här finns inget försök till beräkningar av vilka vinster som på olika sätt kan finnas om vi har ett samhälle som är tillgängligt för alla.Två olika utredningar har alltså kommit fram till olika slutsatser, och hela frågan verkar därefter ha hamnat i ett vakuum.Min fråga är: Varför förhalar ni ärendet i stället för att leva upp till de behov och förväntningar som vi alla har på ett fungerande samhälle som är tillgängligt för alla? Det kan väl inte vara så att regeringspartierna inte ser behoven? Nej, verkligen inte. De här frågorna är oerhört centrala. Tillgänglighet och att motverka den typen av diskriminering som vi måste hantera av de här grupperna är naturligtvis helt centralt.Det här är inte min fråga, och det är naturligtvis ingen ursäkt. Jag vet inte exakt var den har fastnat. Men det är oerhört angeläget att vi kommer framåt i frågor som rör tillgänglighet för handikappade och funktionshindrade.Jag tycker också att det finns mer att göra på mitt eget område när det gäller dessa grupper, eftersom de har en särskilt utsatt situation som brottsoffer. Man lyssnar inte alltid tillräckligt mycket och vet inte hur man ska hantera frågor, och ibland finns det målkonflikter som är svåra att hantera.Jag lovar att jag ska ta reda på var frågan har fastnat och försöka återkomma med ett riktigt svar på den här frågan, som är viktig. kommer att fatta beslut i frågan. Utskottsmajoriteten föreslår att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder. Tyvärr tycker inte företrädarna för regeringspartierna det.Vi har tyvärr tidigare varit med om att några ministrar inte alltid tycks ha tagit beslut på så stort allvar, och ibland tycks det som att de helt struntar i tillkännagivanden.Därför frågar jag nu minister hur regeringen kommer att fullfölja det beslut som vi ska fatta och inom vilka tidsramar. Låt mig först säga att det är min bestämda uppfattning att man ska respektera beslut. Jag har suttit tillräckligt i för att veta att det är centralt. Och vi tar det självklart på stort allvar.Sedan är det inte alltid helt enkelt att veta hur man ska tillgodose tillkännagivanden, för de kan variera. I just det här fallet vågar jag inte svara på frågan. Men om riksdag bestämmer sig för en bestämd hållning måste regeringen naturligtvis återkomma med ett bra svar på hur frågan hanteras och var eventuella hinder för att förverkliga det som tydligt har uttryckt ligger. Det utgår jag från kommer att ske i det här ärendet precis som det ska ske i andra ärenden. Vi har redan tidigare hört frågor till om effektiviteten i rättsväsendet, och tro det eller ej men även jag har en sådan.I september förra året hade en interpellationsdebatt med min kollega om effektiviteten inom polisen. Som vi har hört är till exempel uppklaringsprocenten den lägsta . Trots att resurstiden har ökat , enligt , har antalet fall till åklagare minskat , och säger att arbetsproduktiviteten har minskat kraftigt.Vi har lagt fram en del förslag. I används telefonavlyssning massivt, som de kallar det. Telefonavlyssning kan till exempel användas vid förberedelse till grov misshandel. Det kan man inte i Sverige.Jag undrar hur ser på att till exempel sänka kraven för hemliga tvångsmedel och på ordningsbot för snatteri för att komma undan all den byråkrati som finns. Hur ser på dessa åtgärder? För att börja med telefonavlyssningen har vi mycket bestämda regler för när och på vilket sätt telefonavlyssning får användas. Någon massiv telefonavlyssningsliberalisering är jag ingen anhängare av, av det enkla skälet att det är viktigt att balansera den typen av hemliga tvångsmedel med den respekt för människors integritet som man måste ha i ett rättssamhälle.Det är inte heller så att hemlig telefonavlyssning alltid är det mest effektiva sättet att utreda och bekämpa kriminalitet. Vi ska vara klara över att det är oerhört resurskrävande att få ut långa telefonlistor och många och långa samtal som ska lyssnas av, varav de flesta inte alls har med saken att göra, så det kanske inte är det mest effektiva om man vill få en bättre uppklaring. Men vid vissa typer av brott är hemlig telefonavlyssning självklart helt avgörande.Jag är positivt inställd till möjligheten att använda ordningsbot i fler sammanhang och att arbeta med enklare påföljder. Det ligger också på att analysera den typen av förslag. Det är bra att veta att justitieministern är positiv till förslagen. Vi har till exempel lagt fram ett förslag om att införa ordningsbot för snatteri, för ett snatteriärende kan ta nästan en hel dag att utreda, fick vi höra från en polis.En annan sak som vi har propagerat för är brottsprovokation. Exempelvis är det bara en person som har blivit dömd för gromning, för det är notoriskt svårt att komma åt och sätta fast dem som begår gromningsbrotten. Ett förslag är att införa brottsprovokation i reglerade former för att få tag i nätpedofiler som är ute efter små pojkar och flickor. Också det här förslaget röstas så klart ned av allianspartierna och alla andra.Jag undrar hur justitieministern ser på nya sätt att komma åt nätpedofiler, bland annat med brottsprovokation som skulle kunna vara väldigt effektivt. Låt mig först säga att när det gäller det stora problemet med polisens effektivitet och bristande uppklaring är detta inte heller något som direkt skulle ändra statistiken. När det gäller gromning, alltså vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte, har vi en ganska ny lagstiftning som är tämligen komplicerad. Vi gick längre för att försöka säkerställa att ett brott inte skulle kunna begås rent fysiskt innan man ingriper. Vi kommer naturligtvis att utvärdera hur väl den lagstiftningen fungerar.Brottsprovokation är som princip tveksamt av det enkla skälet att vi inte vill att polisen ska begå brott eller tvinga fram brottslighet. Det blir ju fel om man spelar på alla planhalvor samtidigt.Polisen måste dock på ett helt annat sätt patrullera på nätet och finnas närvarande i olika sammanhang än vad som är fallet . Här finns det behov av ett stort utvecklingsarbete. Jag ska ställa en fråga till biståndsministern. Händelserna i skakar och engagerar oss. Dödssiffrorna stiger för . Vi ser bilder på barn som används som mänskliga sköldar, torteras och dödas. har 10 000 människor dött, och 240 000 människor är på flykt. publicerar Amnesty en rapport om systematiska brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Det är en ohållbar situation. Vi måste göra allt vi kan för att undsätta dessa människor. Det är också viktigt att vi har en långsiktig idé om hur vi ska stödja när regimen förhoppningsvis har fallit.Vilka åtgärder har regeringen redan vidtagit i fråga om humanitärt bistånd till befolkning? Hur ser statsrådet på beredskap för utvecklingsbistånd när det gäller demokratiutveckling och så vidare i en förhoppningsvis nära framtid? Jag tackar för frågan. känner vi stor oro och enorm sympati för inte bara de 10 000 människor som har dödats utan också för deras familjer och anhöriga. Vi står rätt vanmäktiga inför de fruktansvärda övergrepp som sker mot mänskligheten, som FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter uttryckte det.Vad kan vi göra åt detta? En politisk lösning måste komma till stånd. Vi har ju en uppgift från svensk sida att försöka lindra nöd och hindra död, bland annat genom det humanitära biståndet. Tyvärr ger regimen oss dåligt tillträde. Det är svårt att arbeta. Vi gör allt vi kan för att hjälpa de ca 70 000 registrerade flyktingarna i grannländerna via UNHCR. har gett i humanitärt stöd som svar på de appeller som har kommit. Men vi måste nog vara beredda på att göra ytterligare allteftersom krisen fördjupas och förvärras. Jag tackar statsrådet för svaret. Precis som statsrådet säger är det en skrämmande utveckling. Den arabiska våren bjuder på en blandning av hopp och besvikelse. Händelseutvecklingen är ofta överraskande och oväntad.Frågan är hur de här händelserna påverkar biståndspolitiken. har också ett antal andra åtaganden. Frågan är vilket utrymme det blir framöver för att höja insatserna i särskilt men även i andra för att stödja demokratiutvecklingen.Min följdfråga till statsrådet är: Kommer regeringen att ta upp en mer strategisk diskussion om biståndsfördelningen för att säkerställa att kan göra en aktiv insats i ? Förutom att ha en hög beredskap för att fortsätta försöka stötta så mycket vi kan med humanitära insatser i det omedelbara, akuta och fruktansvärda läge vi befinner oss i handlar det om de långsiktiga förändringarna. bistånd har försökt möta de förändringar som har skett i och , och här kan biståndet vara ett verktyg för att stötta just det som förespråkar, nämligen demokratisering och yttrandefrihet.Vi har en regional strategi för denna region där vi har höjt anslagen. Vi tittar också strategiskt på till exempel kvinnors deltagande men också på ekonomiska och politiska reformer som ska stötta en delaktighet så att dessa människor inte bara får värdighet utan också jobb och demokrati. Här är våra satsningar för demokratisering viktiga. Traditionellt är detta inga stora mottagarländer av bistånd från . Men under en transitionstid tror vi att bistånd i dessa sammanhang kan göra mycket stor nytta. Därför anpassar alliansregeringen biståndet till den verklighet som råder, och jag är stolt och glad över den förändringsförmåga som finns. Min fråga går till miljöminister . , giftfri, naturlig ekologisk mat är för mig modernt och miljösmart och kan bidra till nya hållbara jobb. Miljöministerns partikamrat , som också är ledamot i kammaren, har hårt kritiserat socialdemokratins ambitioner att öka andelen ekologisk odling och ekologisk mat i . Han hävdar att vi "övertrumfar i flumradikal politik".För mig är det bevisligen så att mer ekologisk odling kan bidra till att vi når ett antal av de 16 miljökvalitetsmål som satt upp och som är ansvarig för. Det gäller exempelvis Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag och Ett rikt odlingslandskap.Min fråga till miljöministern är om miljöministern och alliansregeringen delar uppfattningen att mer ekologiskt är flum. Ursäkta att jag log lite, men frågestunderna är ibland ganska roliga. Frågan är också rolig men med en allvarlig bakgrund.Jag uppskattar intresset för svensk matproduktion och för miljöfrågor. Det finns de som tror att vi fortfarande har köttberg, mjölkberg, äggberg och smörberg i och , men så är det inte. Vi importerar mycket och med en stor klimatpåfrestning.Jag tror att det ska finnas utrymme både för ekologisk och för den så kallade vanliga produktionen av mat. Det är viktigt att vi ser till att vi har en väl fungerande matproduktion i . Här finns regeringens strategi Matlandet som ska hjälpa till i den ambitionen. Jag blir inte riktigt klok på miljöministerns svar, och det är inte alldeles lätt att reda ut vad ni egentligen tycker.Jag tycker mig ändå kunna konstatera att ekologisk odling bidrar till att minska jordbrukets miljöpåverkan eftersom man använder mindre kemikalier, vilket är bra för vår hälsa och för den biologiska mångfalden. Jag tycker mig också kunna konstatera att den ekologiska odlingen minskar jordbrukets klimatpåverkan eftersom man inte använder handelsgödsel som släpper ut dikväveoxid, som är en farlig lustgas.Av denna anledning ställer jag frågan: Avser miljöministern att göra något för att ekologisk odling inte ska uppfattas som flum av allianregeringens företrädare utan ses som en del av en modern mat- och miljöpolitik? Vi väntar exempelvis på en proposition i ämnet. Som väl vet är arbetet inom regeringen fördelat så att ansvaret för matproduktion och livsmedelspolitik ligger på landsbygdsministern. En del av frågan ska därför ställas till honom.Jag tycker inte att ekologisk produktion är flum. De som håller på med det sliter ganska rejält för att få det att gå ihop i sina företag. Det är ofta små företag med stor betydelse för landsbygdens utveckling.Vi har haft mycket diskussioner om mat och upphandling av mat i . Närodlad mat är något som många kommuner vill ha möjlighet att handla upp och också handlar upp.Jag tror att jag har besvarat frågan med det men vill tillägga att vi får anledning att fortsätta denna diskussion om mat och matanvändning i när upphandlingsutredningen kommer som behandlar en del av dessa projekt.Sammanfattningsvis tror jag en väl bedriven och hållbar matproduktion i gynnar våra viktiga miljömål. Jag har en fråga till biståndsminister . reser både biståndsministern och miljöministern till för att delta i det stora miljötoppmötet + 20. En viktig fråga där handlar om att föra över miljöteknik till utvecklingsländerna. Den rika världen har sedan många miljö- och klimattoppmöten åtagit sig att kostnadsfritt föra över ny miljöteknik till utvecklingsländerna - ända fram till . Inför försöker nu , och EU att urvattna skrivningarna om tekniköverföring. Man vill i stället ha mer allmänna skrivningar om innovation och forskning - vilket i och för sig är bra - i stället för den mer förpliktande skrivningen om tekniköverföring.Jag vill veta om ministern här och kan säkerställa att kommer att verka för att miljöteknik kostnadsfritt ska föras över till utvecklingsländerna och att man driver det i . Tack, , för att du tar upp den här frågan. Jag tycker att beskrivningen stämmer till stora delar. Frågan gäller om avser att kostnadsfritt överföra kunskap och teknologi till utvecklingsländerna. Det låter ju klokt. Med ökad kunskap kan vi tillsammans råda bot på många av de problem som finns i världen. Men staten äger ju inte all kunskap och har inte alla patent. Det här är en immaterialrättslig fråga. Det är därför som EU har slagit till bromsen, och det är därför vi tittar på den här frågan. Det går inte att svara ja på den fråga som ställer. Vi har inte möjlighet att kostnadsfritt överföra all den teknologi som finns. Från sida syftar vi till att vid se till att vi får mer innovation och mer kunskapsöverföring och hitta formerna för det. Det är oerhört viktigt och en del av slutresultatet, hoppas jag. Tack för svaret och för att ministern tillstår att det finns en konflikt när det gäller överföring av ny miljöteknik till utvecklingsländerna och några stora bolags patent och immaterialrättsliga försprång på teknikutvecklingsområdet. Den här konflikten har funnits tidigare. Ett exempel är rätten att producera billiga generiska läkemedel.