kam-fs · GZC120120126fs · 2012-01-26 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Klimatet betecknas som vår tids ödesfråga. Jag delar den uppfattningen. Det handlar om så mycket mer än bara nya gröna jobb och grön teknik. Det handlar om alla våra jobb, om hela vår välfärd.Så sent som var vår nuvarande statsminister, moderatledaren , så ointresserad av klimatfrågorna att han inte ens tyckte att behövde ha några klimatmål.Nu har vi fått statistiken och siffrorna för utsläppen av koldioxid . Utsläppen ökar dramatiskt.Då har jag en fundering. Det är inte så att vi saknar kunskap. Det är inte så att frågan inte har varit debatterad. Få frågor var väl så mycket i fokus som just klimatet. Min fråga till miljöminister blir: Hur ska vi tolka det här? Är det statsministerns passivitet och ointresse som har fått prägla den här politiken? har högt ställda klimatmål och högt ställda ambitioner. Jag vill särskilt nämna de tre klimatmålen, nämligen att vi ska minska utsläppen till 2020 , att vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, vilket är otroligt tufft och svårt, och att vi ska ha ett nettonollmål till 2050.Det här är svåra mål. Det placerar oss bland de länder i och i världen som har de tuffaste klimatmålen. Den här ambitionen ligger fast. Miljöministerns icke-svar på frågan tolkar jag i alla fall som att det finns en hel del kvar att göra och att det faktiskt kan vara så att det är statsministerns ointresse och passivitet som har fått prägla den här frågan.Vi borde ju kunna vara överens, du och jag, miljöministern, om att den politik ni har fört inte har gett några resultat över huvud taget. Det är mycket marginella och mycket otillräckliga resultat.Vi har låtit titta på vilka styrmedel regeringen har infört för att minska utsläppen. kunde konstatera att ni har tagit bort fler åtgärder än vad ni har infört. Resultatet är att utsläppen ökar dramatiskt. Det är dags nu för investeringar i förnybart, i energieffektivisering, i bostäder, i järnvägar och i lokala klimatomställningar, sådant som är bra för alla jobb och hela vår välfärd.När kommer politiken och resultaten? Jag måste säga att jag uppskattar frågeställarens ambition när det gäller klimatfrågor. Det tycker jag är väldigt bra. kan jag konstatera att man får vara lite försiktig med orden.Det här är ett svårt område. Det är statistik för långa statistikperioder. Jag tycker själv att det är väldigt tråkigt att utsläppen från trafiken ökade , på så sätt att vi också hade ett hack i kurvan när det gäller den svenska utvecklingen och ambitionen om de fastställda målen att dra ned klimatutsläppen. Men faktum är ändå att - därifrån gäller beslutet, och vi har en mätperiod - har utsläppen gått ned med 9 procent.Det ska fortsätta till dess att vi når det fastställda målet 2020, det mål som är föreslaget av regeringen och fastställt i . Ambitionen ligger fast och är tydlig. Oklarheterna om var regeringen och framför allt står i frågan om uranbrytning har vuxit . som vice partiordförande säger i att besked är glasklart - man vill ha en utredning om lagstiftning om förbud mot uranbrytning - röstar partiet ned ett exakt likadant förslag i näringsutskottet.För är det viktigaste att få ett stopp på hotet om uranbrytning. Vi har därför väckt en motion med exakt samma förslag som hade i sitt stämmobeslut . Vi valde att formulera det likadant för att slippa ursäkten om detaljer i formuleringen. Men som ny ursäkt för att man inte står upp för sin politik säger nu upprepade gånger att detta är en regeringsfråga och att inte har makt att besluta om det här.Det vore därför bra om vi kunde få klarhet. Min fråga till är om det inte stämmer att skulle kunna bilda en riksdagsmajoritet när får stöd av Socialdemokraterna och för att förbjuda uranbrytning. Skulle vi inte kunna få en majoritet om stod upp för sin politik? Som näringsminister har jag ansvar för gruv- och mineralfrågor. Regeringen lade ju ut ett utredningsuppdrag där man lyssnade in lokalbefolkningens oro i de här områdena. Vi tar det på stort allvar. kommer jag att ta emot en utredning där vi ska stärka kommunikationsskyldigheten när det gäller sakägare, markägare och prospekteringsföretag. Det är en jätteviktig fråga.När jag träffade mineral- och gruvnäringen talade jag också med kraft om regeringens syn på just de oacceptabla uttalandena och agerandena från vissa prospekteringsföretag. Det ligger helt under radarn och är oacceptabelt, menar vi.Centerpartiets syn är glasklar. Vi säger nej till uranbrytning. Vi vill utreda en lagstiftning mot uranbrytning. Vi bedriver inte politik genom motioner i utan genom förhandlingar och propositioner i regeringsställning. Jag kan av svar konstatera att väljer makten framför miljön. Vi har en situation som behöver klargöras. Vi har uppenbarligen en majoritet av ledamöter som vill förbjuda uranbrytning, men vi kommer inte till skott eftersom inte står upp när det väl gäller. Det finns en motion med exakt samma förslag som har.Jag kan konstatera att det på webbsida står tydligt att det är som stiftar lagar och regeringen som ska verkställa beslut.Frågan kvarstår: Kommer när det väl gäller att stå upp för det man lovar i de hotade orterna i landet och se till att vi får en riksdagsmajoritet som förbjuder uranbrytning? Det var många bombastiska ord från , säger nej till uranbrytning, och som centerpartist i regeringsställning och näringsminister arbetar jag aktivt just vad gäller starkt miljöskydd och avvägning för att ha en blomstrande gruv- och näringsverksamhet i det här landet. Det är en stor basindustri. Det innebär många jobb- och utvecklingsmöjligheter, inte minst i den norra delen av är det viktigt att säga att vi har haft ett kommunalt veto i . Det har inte skett någon uranbrytning i . kommer att verka på nivå och säga nej till sådant, eftersom det kommunala vetot är starkt. Vi kommer också att arbeta i regeringen om en sådan tillståndsprocess kommer upp på det här bordet. Men vi lägger fram förslag på de här områdena genom propositioner till , inte genom att bifalla några motioner i . Jag skulle också vilja rikta en fråga till näringsministern. Det gäller krogmomsen.Vi har sett flera tidningar som har undersökt konsekvensen av krogmomssänkningen. Inte minst gjorde en omfattande granskning, där man kunde konstatera att priserna, inklusive moms, på mat, som gäster får betala, har sjunkit med ungefär 0,8 procent.Det innebär i praktiken att krögarna i har höjt priserna på de rätter de serverar med , före moms. Sedan läggs momsen på, som är lägre. Därför blir utpriset ungefär detsamma som . Men konsekvensen är alltså att skattebetalarna har transfererat pengar till ökade marginaler för krögarna.Det här är sannolikt den största höjningen av matpriser på svenska restauranger någonsin i historia, om man ser till priset innan momsen är pålagd. Då undrar jag om näringsministern är nöjd med utfallet. har inte råd att säga nej till jobb och företag, och det var därför sju partier i riksdag gick till val på att halvera restaurangmomsen. När vi så röstade om detta för sedan hade några partier fallit bort.En halvering av restaurangmomsen innebär en förenkling för restaurangägarna. Det blir oavsett om man tar en hämtpizza eller äter den på plats. Men det innebär också att det skapas jobbmöjligheter.Regeringen har tillsatt en rad utredningsuppdrag på myndigheter för att följa pris- och jobbutvecklingen. Det är nämligen viktigt att detta faktiskt leder till att fler ungdomar, fler invandrare och andra grupper som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet att komma in och få en lön, en rad i sitt cv och framför allt en arbetsgemenskap att tillhöra. Jag hör näringsministerns antaganden om konsekvenserna av den här reformen, men jag tror att det ofta kan vara bättre att lära sig av andras misstag än att begå dem själv.Vi kan till exempel se hur man i genomförde en betydligt större sänkning av krogmomsen . har man bestämt sig för att återhöja momsen just därför att det inte har gett de effekter som man önskade.Jag kan inte annat än känna att det är lite oansvarigt att i det ekonomiska läget vi befinner oss i satsa på en sådan vansklig reform där det finns så många frågetecken. Jag ser fram emot att ha den här debatten igen med näringsministern eller två. Då får vi se vem som fick rätt. Det är viktigt att utvärdera de reformer för jobb och tillväxt som man gör. Därför ligger de uppdragen på bland annat , och Tillväxtanalys som ska följa pris- och jobbutvecklingen både på kort sikt - nu - och på lite längre sikt.När man genomförde sänkningen i innebar det 20 000 nya jobb enligt den franska . I har man gjort en prisutvecklingskoll men inte kollat antalet jobb och tillväxten där.Regeringen kommer nogsamt att följa detta och givetvis återkomma. Men mitt besked här är att inte har råd i den konjunktur vi är i att säga nej till jobb, framför allt inte ungdomsjobb. De kan aldrig bli för dyra. Vi hör att utsläppen av växthusgaser ökar kraftigt i . Det är väldigt oroväckande. har regeringen en vision om ett utan klimatutsläpp 2050.Jag skulle vilja fråga miljöminister ifall uppköp av billiga utsläppskrediter, så kallade CDM-projekt, ingår i den här visionen. Ska man kunna kompensera utsläpp i med uppköp av CDM-krediter, eller handlar det om att utsläppen ska bort helt och hållet 2050? Jag måste säga att jag tycker att det är oerhört roligt att vid frågestund efter frågestund och i interpellationsdebatt efter interpellationsdebatt arbeta med klimatfrågorna. Jag hoppas att det ska göra att fler blir intresserade av de viktiga miljöfrågorna.När det gäller CDM, som alltså är en förkortning av Clean Development Mechanism, är det klimatprojekt som man kan göra på andra ställen i världen. Under de som jag spenderade i under FN:s klimatförhandlingar kan jag bara konstatera att CDM var någonting som de fattiga länderna efterfrågade vid varje möte som jag hade med ministrar från , , , och , och jag kan fortsätta den uppräkningen.Jag tror alltså att vi måste ha en balans när det gäller diskussioner i den här frågan som tar hänsyn till de fattiga länderna. svarade inte på min fråga. Den handlade om visionen om att vi inte ska ha några klimatutsläpp . Ska man tillgodoräkna sig CDM, eller handlar det om att vi ska göra vår hemläxa och inte ska ha några utsläpp alls på hemmaplan?Låt mig bara ta ett exempel på ett sådant där CDM-projekt som , regeringen och stöder. Det är ett storskaligt vattenkraftsprojekt i Rampur i norra som lokalinvånarna har protesterat mot. Det har försämrat skördarna och grundvattnet. Det har inte varit någon kommunikation alls med dem som bor i området. Man har inte fått någon ekonomisk kompensation för all skada som det har ställt till med. Man menar också att detta inte är additionellt. Det bidrar alltså inte till någon minskning alls av växthusgasutsläppen.Jag tycker att och regeringen ska överväga om det här projektet i Rampur i norra och andra CDM-projekt verkligen är sådant som vi ska syssla med eller om vi inte på allvar måste börja minska våra utsläpp här i här och , för det är här utsläppen ökar. Det är klart att vi på allvar måste minska våra klimatutsläpp i . Det är därför vi har de svenska klimatmålen om minus till 2020, fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och att vi ska vara nettoneutrala 2050.Problemet när det gäller de här klimatprojekten som görs i fattiga länder och som ligger under FN-regim och som faktiskt successivt förbättras är att de är tidsbestämda och form. Vi vet inte ens vad det finns för former av klimatprojekt när vi kommer , och det är anledningen till att egentligen inget parti i under behandlingen av just 2050-målen gick in och föreslog detaljerade regler, just i vetskap om att de här reglerna ändras innan dess.Min personliga åsikt är att vi ska göra så mycket vi kan på hemmaplan. Stundom är det klokt att höja blicken. Alldeles fick vi här i med som verkligen visade betydelsen av personligt och gränsöverskridande ansvar. Det var här i riksdagen.Det är dock inte bara idéer som sprider sig som de vill över jorden, utan det gör också klimatförstöringen. Min fråga till miljöministern har en annan utgångspunkt än de tidigare frågorna, nämligen: Vad kan göra om vi tänker på miljöteknikvänliga överföringar, särskilt inför + 20? Vad gör på detta område för att minska klimatförstöringen i världen? Jag ska be att få tacka för denna intressanta fråga. Jag hade möjlighet att diskutera just klimat och mat med när jag delade ut ett pris, for Sustainable Development, till honom i alldeles . Det här är naturligtvis otroligt viktigt.Jag ska ta det väldigt kort, eftersom jag bara har en minut på mig: Vi har den organisation för tekniktransfer som ligger under klimatkonventionen, där vi tog ett stort steg framåt i Durbanförhandlingarna och där bidrar och deltar väldigt mycket. I finansieringen av detta har aktivt bidragit till den gröna klimatfonden som är på väg att kunna etableras, hoppas jag, om ett år.I jubileet för som äger rum , sedan miljökonferensen i , har vi just tagit hållbar teknik och hållbar innovation som ett av tre bärande teman. Jag hoppas kunna välkomna ledamöter till detta, som det ser ut, väldigt bra program som vi kommer att ha . Då vill jag följa upp och ge möjlighet att diskutera detta, för när man hörde president tal i går, State of the Union, nämnde han praktiskt taget inte miljön. Det är ett av de stora problemen vi har i världen just nu: Så många andra problem tränger sig fram att miljöproblemen som är så oerhört angelägna får stå tillbaka, både i och och i många utvecklingsländer i . Det finns så många andra problem att klimatfrågan och därmed tekniköverföringarna blir så ringa, och detta tror jag är en väldigt viktig del där kan göra skillnad. Jag tror absolut det, och vi har på väldigt många områden klimatvänlig och miljövänlig teknik som utgör lösningen på många svåra problem.Jag besökte för sedan och träffade då som redogjorde för 50 nya start-up-företag redo att producera teknik på områden som vattenrening, energi, transport, belysning och hälsa. Det var en fantastisk genomgång av modern teknik i små företag. Vi har också många stora företag som faktiskt har väldigt bra teknik.Vi jobbar i klimatförhandlingar med detta. En del av biståndet ingår också i arbetet med de här frågorna. Framför allt jobbar vi i bilaterala kontakter med utvecklingsländerna. Jag tror att just tekniken har en otroligt stor roll, kanske den största rollen, när det gäller att lösa klimatfrågan. Jag återkommer hemskt gärna till detta ämne. Jag vänder mig till socialförsäkringsministern och ställer en fråga om aktivitetsstödet. Många, framför allt föräldrar, har hört av sig till mig och andra riksdagsledamöter i och uttryckt sin stora oro för vad som ska hända med deras barn när de fyller och aktivitetsstödet upphör.De här ungdomarna behöver enormt mycket stöd i sitt dagliga liv och med sin livsföring. ska de skjutsas över till Arbetsförmedlingen, där det inte finns något arbete att erbjuda. Arbetsförmedlingen kan inte ge dem någon hjälp eller något stöd över huvud taget. Ekonomiskt är det föräldrarna och kommunerna som får gå in för att hjälpa till och stötta, men vad händer i det dagliga, sociala livet? Någonting måste göras. Så här får det inte vara.Min fråga är: Vad tänker ministern göra åt detta? Det här är ett av flera problem med aktivitetsersättningen, som förtidspension för ungdomar heter med ett byråkratiskt begrepp. Det stora problemet är att det är så väldigt många unga människor som i praktiken hamnar i passivitet, väldigt ofta på grund av lindrig eller allvarlig psykisk ohälsa. Där vi med de bästa av intentioner vill hjälpa unga människor placerar vi dem i praktiken i mycket långvariga bidragsberoenden och dömer dem också ofta till fattigdom som gamla.Ett specialproblem är när man har fått aktivitetsersättning, som man får , och sedan fyller 30 och prövas mot de betydligt tydligare, ska man nog säga, reglerna för permanent förtidspension. Det är gott så, därför att ambitionen är att unga människor inte för evigt ska behöva förtidspension. Det problematiska är att många människor har varit borta från arbetsmarknaden.Nu finns det regler som hanterar detta, det vill säga övergångsregler för tidsbegränsad förtidspension. löser vi det tekniska problemet med de nya reglerna för tidsbegränsad förtidspension. Det är som sagt 2013 som står för dörren och som oroar många oerhört mycket. Vi har haft på oss för att lösa det här problemet. Det är väl hög tid nu att man från ministerns sida presenterar en form av lösning för vad som ska hända med dessa ungdomar.Det här handlar ju inte bara om socialförsäkringsområdet. Det här handlar faktiskt om arbetsmarknadsområdet och om att många fler andra ministrar och departement har ansvar. Där undrar jag vilka kontakter ministern har även med de andra departementen för att lösa helhetsproblemen.Det handlar ju om boendet för de här ungdomarna. Det handlar om vem som sörjer för dem när deras föräldrar inte finns längre. Det är en oerhört viktig fråga och jag vill se och höra om det finns någon form av tanke på att lösa detta. Som påpekar är det ett stort principiellt problem. Jag tycker dock inte att det är ett akut problem i den meningen att någonting akut står för dörren.Den 1 januari 2013 har regeringen aviserat att vi kommer att införa samma övergångslösning för människor som saknar SGI, som har haft tidsbegränsad förtidspension tidigare. Det kommer att hjälpa även de här människorna. De kommer inte att hamna i ett läge där de tvingas gå till och den sortens problem. Det löser den akuta ekonomiska situationen. Det löser inte det långsiktiga problemet. Vad gör vi med unga människor med psykisk ohälsa som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden?Nu pågår flera intressanta processer. Vi har hela frågan om studiestödsformen på : Har vi rätt personer i särskola? Har vi rätt studiestöd för människor med behov? Vi har hela utredningsarbetet på som handlar om huruvida vi har rätt stöd för människor som står långt från arbetsmarknaden. Vi har dessutom ett eget departementalt arbete som handlar om formerna för aktivitetsersättningen . Det händer ganska mycket. Min fråga är till miljöministern. Jag vill också ställa en fråga på temat miljö. Klimathotet finns över oss och jag delar också det har sagt tidigare i debatten, att det är oerhört viktiga frågor. Men kunde vi höra i SVT:s Rapport att miljöministern sade att vi måste åka mindre bil och att trafiken måste minska.För min del tycker jag att det är viktigare att poängtera teknikutveckling, att få en miljöanpassad bilpark i stället för att ge människor som exempelvis bor på landsbygden dåligt samvete för att de kanske inte kan använda något annat färdmedel än just bil. Jag undrar hur ser på detta.Jag kommer från ett län, , där man inte kan åka något annat än bil i många fall. Men jag är också medveten om att det ute i landet ser annorlunda ut och att det finns län och distrikt där man behöver bil i ännu större utsträckning. Återigen tackar jag för frågan. Det är en väldigt angelägen diskussion. Det är verkligen ingen lätt fråga. Det finns inget enhetligt svar, så är det ju. Jag hoppas givetvis att vi kommer att kunna använda bilen och att utsläppen från bilen blir mindre, att vi får renare bilar. Där är tekniken på väg framåt.Tittar man däremot på storstäder kan man se att till exempel har ett väldigt trafikproblem där naturligtvis kollektivtrafiken utgör lösningen på en del av den här ekvationen. har en annan problematik med väldigt dålig luft i innerstaden. Där testar man nu ett trafiksystem med elbussar mellan centrum och flygplatsen som ju löser människornas vardagsproblem och också bidrar till att lösa problemet med den dåliga luften i innerstaden som också är ett klimatproblem. Det handlar ju om svavel, Sox och Nox samt partiklar. Jag delar uppfattningen att det är svåra frågor, men jag tycker att det är viktigt att man håller kvar vid ett landsbygdsperspektiv, att bilen är viktig för , för utvecklingen och för att människor ska kunna ha gemenskap. Man ska kunna transportera sig. Man ska exempelvis kunna skjutsa barn och ta sig till arbete. Det är viktigt att understryka detta.Jag vill också citera en rapport från där man skriver att "utsläppen från biltrafik har stabiliserats och minskat något trots att trafiken har ökat, tack vare energieffektivare bilar och ökad användning av biobränslen". Däremot ser man i samma rapport att när det gäller den tunga trafiken har utsläppen ökat med 45 procent.Då tycker jag att man kanske bör fokusera på sådana utsläpp som har ökat och fortsätta med det positiva arbete som har gjorts med att ställa om bilparken till att bli mer miljövänlig så att människor ska kunna fortsätta åka bil på landsbygden utan att ha dåligt samvete för det. Jag har ju sagt att detta att vara miljövänlig ska vara enklast, billigast och roligast. Det tror jag att också frågeställaren har hört mig säga ett antal gånger vid det här laget. Det gäller givetvis alla människor i vårt avlånga land. Vi måste kunna se till att vardagslivet fungerar. Man måste kunna bo i alla delar av . Det inkluderar faktiskt också stora delar av , där människor har långa pendlingstider till dagis och skola och där det är svårt att arbeta i en annan del av staden, att bo i söder och arbeta i norr.Det här är en väldigt komplex fråga och i många sammanhang är det faktiskt så att det skulle underlätta för till exempel en förortsboende i att slippa använda bilen. Livet skulle bli enklare. Man kan vända på den här frågeställningen.Det viktiga tycker jag är att vi håller målen klart i sikte, att vi inser att tekniken betyder oerhört mycket för att nå de här målen, att vi ser till att använda varje möjlighet vi har för att vi ska nå de klimatmål vi har, givet att vardagen ska vara enkel och att man naturligtvis ska kunna bo i alla delar av landet. Min fråga ställer jag till näringsminister moderatledda regeringen brukar ju kalla sig för jobbregering. Jag tycker snarare arbetslöshetsregering är ett bättre namn. Man säger att varje politisk åtgärd som har vidtagits har gjorts för att skapa nya jobb. När man ger krögarna mer resurser, när man sänker skatten mest för de rika, när man försämrar för de arbetslösa eller de sjuka är det för att skapa nya jobb.Under er regeringstid har arbetslösheten ökat på alla områden - mest dramatiskt för de unga. 28 100 ungdomar är långtidsarbetslösa . Vad har näringsministern för kort- och långsiktig strategi för att minska ungdomsarbetslösheten? Jag svarar på den här frågan med utgångspunkt i att jag svarar på allmänpolitiska frågor. Huvudsakligen rör detta arbetsmarknadsfrågor och utbildningsfrågor.År 2005 hade en ungdomsarbetslöshet som låg på . har en ungdomsarbetslöshet som ligger på . Det är oerhört höga siffror, men det är oberoende av hög- eller lågkonjunktur, oberoende av om det är en socialdemokratisk regering eller en alliansregering.Det är viktigt att inse att många av de ungdomar som är arbetslösa och har svårt att få jobb är de som saknar fullständiga betyg från gymnasiet. Då är det viktigt att reformera skolan från grunden. Detta år och föregående år sjösatte alliansregeringen en ny skolreform som på lång sikt kommer att stärka unga människors möjligheter att träda in på arbetsmarknaden, få ett jobb och en lön. De tal anger för långtidsarbetslösa ungdomar är inte korrekta. När den socialdemokratiska regeringen lämnade fanns det 13 000 långtidsarbetslösa ungdomar. är de 28 100.Jag kan gå vidare på andra områden där regeringen har misslyckats totalt. glömde en sak. Hon glömde att berätta om de åtgärder hon talar om när hon åker land och rike runt. Försämra lagen om anställningsskydd och sänka ingångslönerna är recepten. Det ger ökad otrygghet för de unga. Det är recepten för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi börjar få en ung generation av nya daglönare som kallas till arbetsplatsen med sms och utför arbete exakt den tid som behövs. Receptet är investeringar, utbildning, inte ökade orättvisor.