kam-fs · GZC120120126fs · 2012-01-26 14:00:00 — Receptet är socialdemokratisk politik för att minska ungdomsarbetslösheten. Statistik och statistik. De siffror jag redovisade är korrekta. De är från och behandlar arbetslösa ungdomar 2005-2011. Det tar upp handlar om långtidsarbetslösa ungdomar. Där har vi också ett stort problem. Mitt recept som näringsminister och företrädare för regeringen handlar om skola, god arbetsmarknadsutbildning och förutsättningar för unga människor att se entreprenörskap som ett alternativ. Det handlar om utbildning, inte bara gymnasium, utan också vuxenutbildning och yrkeshögskola. På alla områden arbetar regeringen effektivt.Det som ungdomar inte vill ha är ett socialdemokratiskt recept. , i blossande högkonjunktur, fungerande det över huvud taget inte. Även min fråga går till och handlar om a-kassan.Det kom ett brev från en ung pappa som blev arbetslös . För honom har vardagen varit tuff. Brevet anlände under mitten av januari. Han har fortfarande inte fått en krona utbetald från a-kassan. Det beror på de numera så krångliga reglerna.Det talas mycket om regelförenklingar för företag. Vi kanske också behöver regelförenklingar för arbetslösa. Vad avser regeringen och ministern att göra så att den som är arbetslös snabbare får en utbetalning? Tack för en angelägen fråga!Om det är något trygghetssystem ska gagna är det den enskilde som befinner sig i otrygghet. En av de absolut största otrygga situationer man kan hamna i är ofrivillig arbetslöshet. Där är man oerhört utsatt.Myndigheter ska agera snabbt, rättssäkert och ha ett tydligt service- och medborgarfokus. Därför är det viktigt att ersättningar utbetalas så snabbt och effektivt som möjligt enligt de regelverk som finns.Jag kommer att ta med mig frågan. Det är arbetsmarknadsministern som är ytterst ansvarig. Sedan får regeringen återkomma närmare till frågeställaren . Jag får väl tacka för att ministern i kammaren lovar att ta med sig frågan. Vi får väl utgå från att regeringen har för avsikt att agera i frågan så att vi kan se kortare handläggningstider för den som är arbetslös. Den som är arbetslös har fortfarande utgifter för sitt boende och behöver mat för dagen. Har man familj och barn finns den sidan också.En uppmaning är att ta tag i frågan så att det får ta max för att få fram den första utbetalningen. Därutöver kanske det kan behövas en viss utväxling mellan myndigheten och den arbetslöse för att få det helt korrekt. Det kan vara något som kan vidareutvecklas. Jag tror att det är oerhört viktigt att se över myndighetsstrukturer, beslutshantering och annat för att få en så snabb beslutsprocess och genomförandetid som möjligt som gagnar den enskilde oavsett ersättningsform. Det är ett arbete som ligger i grunden hos oss alla aktiva politiker, det vill säga att ha ett medborgarfokus. Den frågan kommer jag givetvis att ta med mig, och sedan får regeringen på ett eller annat sätt återkomma till . Jag tänkte ställa en fråga till som rör offentlig upphandling.Det totala årliga värdet av den offentliga upphandlingen av varor och tjänster uppskattas till ca . Det är av vår bnp. Man talar om konsumentmakt. Stat, kommuner och regioner har en enastående potential att styra utvecklingen genom sin upphandling.Samtidigt anses lagen om offentlig upphandling begränsa möjligheterna att ställa långtgående miljökrav, framför allt möjligheten att ställa krav på ursprung. När man ändå gör det i kommunerna riskerar man bakläxa. Det tvingar kommunerna att göra om upphandlingen, överge miljökraven och överge kraven på god djuromsorg.Vilka möjligheter ser statsrådet för kommuner att stärka sin ställning som upphandlare och som kravställare av särskilda miljökrav, särskilt när det gäller livsmedel? Det är som säger, nämligen att offentlig upphandling är ett oerhört stort område. Det går att ställa tydliga sociala och miljömässiga krav. Men det gäller att ställa dem på ett sådant sätt att de är förenliga med de grundläggande principerna i upphandlingsdirektivet som är gemensamt för EU-området, det vill säga att det blir en likabehandling av alla aktörer. Det är då viktigt att utforma underlagen på rätt sätt. Här måste vi bli bättre i kommuner och landsting. Men staten måste se över hur vårt stöd ska fungera centralt och se ut i framtiden.Det behövs också förtydliganden av lagstiftningen. Det är just nu ett nytt EU-direktiv på gång som ska revidera de befintliga EU-direktiven på området. arbetar aktivt med för att få fram förtydliganden. Det förslag som ligger nu på bordet har i många stycken gått i rätt riktning. Bland annat talar man om att ta mer hänsyn till livskostnadsprincipen. Det ska tas större hänsyn till en produkts eller varas livskostnad vid upphandlingar. Därmed går det att få in mer av miljömässiga aspekter. Det är några saker som görs för att skapa tydlighet på området. Statsrådet tog emot ett delbetänkande av . En av slutsatserna i utredningen är att kommunerna själva behöver forma en strategi och bygga upp en funktion för uppföljning av de egna kraven. Det ligger något i statsrådets första svar.Mycket kraft läggs i kommunerna på att minska riskerna för överklaganden, och det skapar en kanske överdriven försiktighet och ökad byråkrati. Det är enorma kunskapskrav som ställs på upphandlare.Vi ser ett osäkert rättsläge. Exempelvis har kommuns och kommuns specifika krav på djurhållning vid upphandling av kött bedömts olika i olika rättsinstanser.Bedömer statsrådet att det finns anledning att stärka även domstolarnas kompetens för att kunna klara kortare handläggningstider och dessutom klargöra praxis för kommunerna som upphandlar? Det är helt korrekt att vi har ett oklart rättsläge på vissa områden, och det finns ärenden som prövas av högre instanser. När vi får klarhet i vad svenska domstolar säger vet vi också bättre hur vi ska tolka rättsläget.Det går att ställa höga kvalitetskrav, men de måste ställas på ett sådant sätt att det inte bryter mot likabehandlingsprincipen. Här finns olika avvägningar som rättsinstanserna nu prövar mot varandra.Sedan måste vi också höja kompetensen på det här området, både ute i kommuner och landsting och på den statliga nivån. delbetänkande pekar mot det, och de kommer med ytterligare förslag i slutet av året.Vi behandlar och diskuterar just nu ett EU-direktiv, och där driver vi på för ökad tydlighet och regelförenklingar men också för att de förslag som går i rätt riktning ska bli kvar vid slutbehandlingen, bland annat att man ska kunna ta större hänsyn till en produkts livscykelkostnader. Det gör att vi kan få in mer miljöaspekter i upphandlingarna.Men det gäller också att göra upphandlingarna på rätt sätt, och här finns det mycket mer att göra ute i kommuner och landsting. Gör man rätt från början är det också lättare att ta dessa hänsyn i slutändan. Det har kommit två intressanta rapporter från . Den ena är från i södra , som konstaterar att den genomsnittliga direktavkastningen från privata fastighetsägare är . Den andra är från Fastighetsägarna Syd, som har kommit fram till att av deras medlemmar tycker att förutsättningarna för lönsam fastighetsdrift är väldigt goda.Vi kan sortera bort frågan om att förvalta redan byggda hyresrätter - det är en lönsam affär. I stället kommer frågan: Varför byggs det då inga nya?Fastighetsägarna, och har visat att de förändringar som den borgerliga regeringen gjorde har inneburit att av två likadana nybyggda lägenheter är den ägda billigare. Jag undrar, ministern: det inte dags att erkänna att er subventionspolitik bara för ägda lägenheter har kommit till vägs ände? Det är i och för sig välkommet att fastighetsägare, oavsett om de är privata eller kommunala, kan bedriva sin fastighetsskötsel på ett bra sätt. Men vi behöver skapa långsiktigt bra spelregler för alla former av byggande.Vi har tagit ett nytt hyressättningssystem, som vi har tagit tillsammans med , de kommunala bostadsbolagen och de privata fastighetsvärdarna. Det är ett system som vi tror kommer att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för att investera också i hyresbostäder.Vi har alldeles dragit i gång ett nytt utredningsarbete för att se att vi har balanserade villkor mellan olika upplåtelseformer. Vi gör en analys under min ledning, och det görs också ett arbete under finansministerns ansvar som förbereds för att titta på de här frågorna och belysa dem.Det finns många olika åsikter om vad som är rättvis behandling av olika upplåtelseformer, men vi bör titta på det här och analysera det ur olika aspekter för att sedan se hur vi kan gå vidare på olika sätt. Min ambition är att skapa goda förutsättningar för ett långsiktigt högre bostadsbyggande, eftersom vi har haft av alltför lågt bostadsbyggande i . Man sade när man försämrade villkoren för att bygga hyresrätter att det berodde på att marknaden var dopad och att det skulle ordna sig. har det gått , och byggandet har ändå inte kommit i gång. Är det inte dags att erkänna att det var fel?Om det skiljer mellan två likadana lägenheter beroende på upplåtelseform till hyresrättens nackdel, är det inte ganska självklart att du måste göra någonting åt det? Det är helt uppenbart att er subventionspolitik enbart för ägda bostäder, att med skattemedel subventionera ägda bostäder men inte hyrda bostäder, är fel väg. Lägger man därtill att ROT-avdragen bara kan användas för ägda bostäder blir det faktiskt absurt.Tänk om, gör om och kom tillbaka med en bostadspolitik som fungerar! Problemet med de subventioner som fanns , då tre olika subventionssystem prövades av den socialdemokratiska regeringen, var att vi trots det byggde hälften så mycket som våra nordiska grannländer gjorde och trots det har investerat betydligt mindre i bostadssektorn än OECD-genomsnittet.Vi vill skapa långsiktigt goda förutsättningar för ökat byggande. De subventioner som prövades av Socialdemokraterna visade sig inte fungera.Nu handlar det om hur vi ska skapa bra spelregler långsiktigt. Vi har gjort en hel del redan, och vi utreder ytterligare åtgärder på en rad olika områden för att komma vidare med de goda spelreglerna. Vi tittar också på: Har vi balanserade villkor? Men vi vet att det finns många olika uppfattningar om vad som är rättvisa och balanserade villkor mellan olika upplåtelseformer. Det är inte så enkelt som frågeställaren framställer det hela. När vi har haft diskussionerna om riskkapitalbolag har Carema varit på tapeten när det gäller äldreomsorgen, men det finns också riskkapitalbolag på bostadsmarknaden. Ett exempel är Acta, som har varit aktivt bland annat i , som jag kommer från. De har vanvårdat fastigheterna fruktansvärt - det är kackerlackor, fuktskador och fullständigt odrägliga förhållanden. Trots det har hyrorna varit höga. Hyresgästerna har inte haft någon annanstans att ta vägen då det finns så få hyreslägenheter - antalet krymper hela tiden.De har skurit guld, har det visat sig. De som har tjänat bäst på hyresfastigheter - inte just i men i riket i stort - har fått in över 30-procentiga vinster. Det är bland annat sådana här riskkapitalbolag.Vad ska vi göra åt det här? Det är riktigt att det har funnits de som förvaltar bostäder som inte har skött sig. nämner ett sådant exempel. Problemen finns på tre områden.Det första är självklart den generella bostadsbristen, som skapar en möjlighet att vara dåliga hyresvärdar och ändå få hyresgäster. Det måste vi lösa.Det andra är att vi har haft ett hyressättningssystem i som i praktiken har gett ungefär samma hyra oavsett hur man sköter sin lägenhet. Det nya hyressättningssystem som vi har skapar förutsättningar för hyror som bättre speglar kvalitet och standard på lägenhet. Jag tror att det långsiktigt kommer att bidra till att minska möjligheterna att bedriva sådana aktiviteter som i det exempel tog upp.Det tredje är att kommunerna måste ta större ansvar för att kontrollera att det är en bra boendemiljö. Här har man enligt lagstiftningen ett ansvar, som man kanske ibland inte fullt ut utnyttjar. Det jag är rädd för är att de hyresnivåer vi ser kommer att höjas ytterligare, för då kan de här riskkapitalbolagen säga att de renoverar och gör det fint så att man får betala ännu högre hyra. Jag är rädd för den utvecklingen. Det finns ju ingen återhållande faktor på hyrorna i regeringens politik - tvärtom. Det är oroande.Regeringen har också tagit bort kommunernas möjlighet att pröva nya förvärv. Om riskkapitalbolaget ville köpa upp fler hyresfastigheter för att tjäna pengar kunde man från kommunens sida då säga: Nej, ni har misskött de här fastigheterna så mycket tidigare och skinnat hyresgästerna med höga hyror att ni inte får köpa fler fastigheter. Den här möjligheten har regeringen tagit bort genom att ta bort förvärvslagen.Är det inte dags att ge kommunerna verktyg för att stoppa skinnandet av enskilda? är det så att det nya hyressättningssystemet ger stor möjlighet att förhandla fram hyror som speglar det faktiska värdet, kvaliteten och standarden på den enskilda lägenheten. Det gör att dåligt förvaltade lägenheter ska ha lägre hyra än bra förvaltade lägenheter. Det går alltså inte att lita på att man bara får hänga på hyreshöjningar som andra genomför i sitt bestånd. Det nya beståndet skapar bättre förutsättningar att komma åt sådana exempel som det tar upp.Att vi tog bort den här lagstiftningen berodde på att den inte fungerade. har vi i stället tuffa regler. När någon köper en hyresfastighet kan man lättare ta till de olika tvångsåtgärderna via hyresnämnden än man kan göra generellt sett. Det finns instrument att använda.Här behöver man självklart vara aktiv i men också i kommunerna, som redan nu har ett ansvar för att agera och gå till hyresnämnden när de ser att det finns personer som inte skapar en god och anständig bostad.Jag skulle uppmana kommunerna att vara mycket mer aktiva på det här området. Jag vill ställa en fråga till integrationsminister går hade kammare en arbetsmarknadspolitisk debatt. Fokus var en hel del på ungdomar. En av våra största utmaningar är att vi har hög arbetslöshet.Men det som inte riktigt kom fram var vår utmaning när det gäller nyanlända. Regeringen presenterade etableringsreformen. Helt klart tolkas den reformen mycket olika. Bara i min valkrets fungerar det olika bra beroende på om det gäller eller . Det finns en del oro och kanske lite kritik kring reformen.Vi som tror på reformen hoppas att den får det genomslag som regeringen vill ha. Jag vill gärna fråga statsrådet , så här efter reformen, vilka justeringar som regeringen kan tänka sig avisera snart. Tack för frågan!Vi lade om mottagandet av nyanlända och fokuserade tydligare på jobb och en individualisering, där man i ska få hjälp och stöd med att lära sig svenska, få samhällsorientering och arbetsförberedande insatser utifrån vad man kunde i hemlandet.När vi gör en sådan förändring, flyttar ansvaret i huvudsak från till Arbetsförmedlingen och man möter Arbetsförmedlingen i stället för socialkontoren och har ganska många myndigheter och ganska många kommuner inblandade, då ska man vara ödmjuk inför att det kan finnas en del barnsjukdomar.Några saker har vi trimmat efter hand. Vi har trimmat möjligheten att kommuner kan samorganisera samhällsorientering, i och med att den ska ges på det egna språket. I en liten kommun med ett litet språk som inte så många talar kan man behöva jobba med andra.Vi tittar nu på bostadsfrågan, som väl är den fråga som bekymrar mig en aning. Personer som har fått permanent uppehållstillstånd är i alltför hög grad kvar på flyktingförläggning eller anläggningsboende.Jag träffade per telefon alla landshövdingar för att de skulle samla aktörer lokalt, och jag träffade landshövdingar , för att samla ihop så att myndigheter och kommuner drar åt samma håll.Det ska inte vara en situation då människor fastnar på en flyktingförläggning. Jag tackar statsrådet för det svaret.Det verkar ändå som om länsstyrelserna och tar sitt ansvar på fullaste allvar. Den största skillnad som jag har märkt finns i hur kommunerna har reagerat på etableringsreformen, och kommunerna har ju en mycket viktig roll.Jag vill gärna ha en kommentar från statsrådet om hur vi ska möta den delen. Om inte kommunerna gör sina insatser tillräckligt bra finns det ju en risk för att reformen inte får det genomslag som vi hoppas på, nämligen att korta tiden från utanförskap och in i studier och arbete, som ändå måste vara vår gemensamma ambition. Det är klart att ambitionen är precis att förändra synen på när människor kommer till vårt land och ställa frågan vad de kan bidra med i stället för vilket bidragssystem de ska hamna i. Vi har i för hög grad behandlat människor som har kommit till vårt land som svaga individer.Att flytta över ansvaret till Arbetsförmedlingen för det jobbförberedande och för att ta ett huvudansvar för den i var just att sända signalen om arbete.Jag ska ärligt säga att en sak som vi inte riktigt klarade i kommunikationen - det gäller även mig själv - var att vi inte tidigt betonade det tar upp, nämligen kommunernas ansvar.Kommunerna har fortfarande ansvar för svenskundervisning för invandrare, och man har ansvar för samhällsorientering. Om jag ska delta i arbetsförberedande insatser och det inte finns någon dagisplats är det kommunens ansvar. Det är rätt svårt för en småbarnsförälder att ha ett par små barn ifall det inte finns någon dagisplats att lämna barnen på när man ska läsa svenska eller delta i arbetsförberedande insatser.Detta tittar jag på . Jag träffar Kommuner och Landsting för att se till att det drar åt samma håll. I grunden tycker alla inblandade aktörer att fokuseringen på jobb och kunskaper i svenska är rätt. blev det känt att ett nystartat privat företag har haft hemliga förhandlingar med det tyska företaget , som bland annat äger i och varvet där, om ett övertagande av centrala delar av varvets verksamhet.Förhandlingar har skett utan vetskap och inblandning från den svenska varvsledningen och har haft syftet att bryta loss den viktiga kompositdelen i verksamheten, den del som bland annat används vid produktion av ytstridsfartyg och civila fartyg.Från svensk sida anser jag att det är viktigt att vi värnar kompetensen och utvecklingskraften på varvet i , som har byggts upp med bland annat statliga pengar och satsningar.Fru talman! Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern: åtgärder vidtar regeringen för att värna den kompetens och utvecklingskraft som finns på , så att denna inte slås sönder? Tack för frågan!Som nytillträdd näringsminister har jag markerat att det för regeringens vidkommande är viktigt att skapa goda tillväxtförutsättningar såväl för egenföretagare och småföretag som för stora företag och den svenska basindustrin. har en lång tradition av att vara ett framgångsrikt svenskt företag.Att skapa god konkurrenskraft i bygger på en kompetensförsörjningsmöjlighet, det vill säga utbildning och god kompetens vad gäller arbetskraft. Det handlar också om infrastrukturmöjligheter, sänkta kostnader i form av minskat regelkrångel och finansiella avgifter och skatter.Men det handlar också om den innovativa förmåga och den förmåga till förnyelse som det svenska näringslivet har haft genom tiderna och måste ha även framöver. Därför tror jag att den innovationsstrategi som jag kommer att presentera och den innovations- och forskningsproposition som regeringen lägger fram kommer att vara viktiga för företaget , som har en tung utvecklingssida. Tack för svaret, ministern! Men jag måste säga att jag är lite förvånad och bekymrad över svaret, eftersom det blev ett generellt svar på min fråga.Det handlar om ett varv som utvecklar och bygger militära fartyg och ubåtar. Det är ett varv som försörjer försvarsmakten med försvarsmateriel.Av svaret får jag en känsla av att regeringen inte har diskuterat frågan, åtminstone inte speciellt mycket, eftersom det blev ett så svepande svar på min fråga.Bland annat FMV, , har sagt att en affär och en avknoppning som denna inte är acceptabel. FMV anser att tekniken till stor del innehåller sekretessbelagd information och hänvisar till rikets säkerhet. Då har inte företaget, och Thyssen , någon rätt att sälja teknologin eller kompetensen inom företaget på det området utan ett skriftligt godkännande från regeringen och staten.Då är frågan: Vad anser den svenska staten om en sådan affär? Tycker regeringen att dessa farhågor kan och ska nonchaleras? Tack för förtydligandet av frågan!Inledningsvis presenterade jag de generella dragen för stärkt konkurrenskraft i . Vad gäller det specifika, enskilda ärendet får jag be att få återkomma i någon form från mig eller från försvarsministerns sida. har vi förlorat 25 000 jobb inom fordonsindustrin. Orsakerna är bland annat att man har haft mycket stora svårigheter att få fram kapital till underleverantörerna. De har blivit hårt drabbade under den kris som vi har haft inom fordonsindustrin, vilket har lett till att mycket av de komponenter som underleverantörerna står för inom fordonsindustrin köps från andra länder, som Tyskland.Regeringen hade förslag på hur man skulle åtgärda detta, bland annat genom att få fram riskvilligt kapital till fordonsindustrins underleverantörer, med ett företag som hette Fouriertransform. Vi kan konstatera att de fick 3 miljarder till sitt förfogande, men av det kapitalet har använts.När man dessutom tittar på den skrivelse från regeringen som har kommit för inte så länge sedan visar det sig att avkastningskravet på detta bolag är 15 procent.När ska ni ange rimliga avkastningskrav, så att kapitalet kan användas till fordonsindustrin? Svensk modern industripolitik är oerhört viktig om ska fortsätta att vara en stark industrination men också tekniknation. Därför har jag som näringsminister ambitionen att forma en sådan modern industripolitik framåt.Jag har haft goda samtal och goda dialoger med underleverantörerna i . Jag träffade bara Fordonskomponentgruppen och hade ett bra samtal om en färdriktning framåt för svensk industri.Det är viktigt att vi formar den färdplanen tillsammans. Fouriertransform, som har 3 miljarder i statligt riskkapital och som kom under fordonskrisen, är föremål för översyn i så måtto att eventuell samordning kan ske med Industrifonden. Det är viktigt att statligt riskkapital arbetar ute i verkligheten och kreerar affärsidéer, jobb och tillväxt. Jag återkommer i nästa inlägg. Det är brådskande, kan man säga, för Fordonskomponentgruppen kom med en rapport där det visade sig att av företagen räknar med fortsatt nedgång under det här året. En av frågorna handlar just om riskkapital. Jag fick inte svar på frågan. Är det rimligt att ha ett avkastningskrav på på det statliga kapitalet? Bankernas räntenivåer ligger ju på kanske . Om staten har en sådan räntenivå innebär det att det är väldigt dyrt att låna där. Väldigt många av företagen har också ända sedan Fouriertransform startade sagt att det är mycket enklare att gå till en bank och låna pengar än att använda det statliga riskkapitalet. Här måste det ske en förändring.Jag hoppas verkligen att regeringen lyssnar på vad vi säger och på vad man från och från Fordonskomponentgruppen har sagt, nämligen att det måste vara rimliga villkor för att utnyttja det statliga kapitalet. Jag har haft väldigt god dialog och goda samtal både med ordförande och med företagen på underleverantörssidan. Det är viktigt att vi inte bara har statligt riskkapital - det är en del - utan också lånemöjligheter generellt sett. Där har det funnits förstärkta lånemöjligheter hos , vilket också dessa företag har använt.Det som har varit positivt med Fouriertransform har varit utvecklingsprojektet för de ingenjörer som har gått samman i . De ska nu starta upp det hela med stöd från Fouriertransform, och man hoppas på en stark jobbtillväxt . Detta kom ut under den här veckan.Översynen av de statliga riskkapitalbolagen och aktörerna är på gång. Den har initierats , och arbetet kommer att fortgå för att effektivisera och samordna och för att komplettera de privata riskkapitalaktörer som är inne i den här verksamheten.