kam-sf · H0C120121129sf · 2012-11-29 14:00:00 — Vid frågestunden svarar statsminister (M) på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. 400 000 människor går arbetslösa i , men presenterade ännu en rapport som visar att företag inte lyckas rekrytera den arbetskraft de behöver. av vvs-företagen har haft svårt att hitta rätt folk, i motorbranschen och av vårdföretagarna.Det här rekryteringsgapet är ett systemfel som både hotar tillväxten och håller arbetslösheten väldigt hög i . Arbetsförmedlingen borde bli bättre på att erbjuda snabba insatser som gör att folk kan ta de jobb som faktiskt finns på svensk arbetsmarknad. är det bara en tilläggskurs som behövs. är det bara ett lastbilskörkort eller att man slutför sin vårdutbildning. I stället skickar Arbetsförmedlingen tillbaka pengar till staten. räknar man med att skicka tillbaka till staten i stället för att sätta pengarna i arbete.Statsministern! I stället för att Arbetsförmedlingen ska skicka tillbaka miljarder till staten, varför ändrar regeringen inte regelverket så att pengarna och de arbetslösa sätts i arbete? Skälet till att det blir resurser över är att arbetslösheten inte har blivit så hög som vi befarade. Vi ska dessutom inte ge sken av att det är så vi löser problemet med arbetslösheten.Det sker en omfattande strukturomvandling som gör att vi får en alltmer krävande arbetsmarknad som höjer sina trösklar gentemot dem som försöker komma in. Det gör att det i grunden är en mycket svårare samhällsprövning och samhällsomvandling än vad sätt att ställa frågan faktiskt belyser.Jag tror att utbildningsinsatser är helt centrala, men vi har också ett omfattande behov av erfarenhet, som många saknar som står långt från arbetsmarknaden. Därför är den jobbpakt som regeringen arbetar med och andra åtgärder som syftar till att man ska få visa upp sitt kunnande, att man ska få pröva på och att man ska kunna jobba och få utbildningsinsatser en mer framkomlig väg vid sidan av att det naturligtvis ska finnas tillräckliga resurser hos Arbetsförmedlingen för att åtgärda den situation som vi har på arbetsmarknaden. Jag tror att det är dags för statsministern att se verkligheten som den är. ringde en person till vårt kansli. Det var en medelålders man med tre barn. Han ringde och sade att han hade förlorat jobbet på grund av omstruktureringar i arbetslivet, och var han arbetslös. Han hade svårt att försörja familjen och att betala räkningarna därför att a-kassan var så låg. Han tvingades låna pengar av sina föräldrar för att fixa räkningarna.Han blev ändå ganska glad för han hade äntligen hittat rätt. Han hade hittat en arbetsgivare som sade: Jag anställer dig om du fixar ett lastbilskörkort. Då gick han till Arbetsförmedlingen och sade: Om jag får ett lastbilskörkort kommer jag att få ett jobb. Men han fick nej från Arbetsförmedlingen. Förklaringen var att han inte hade varit stadigt arbetslös , för han hade hoppat på de småjobb som han fick när han var arbetslös. Men då fick han nej.Vi kan inte skylla det här på Arbetsförmedlingen. Det är regeringen som är ansvarig. Min fråga till statsministern kvarstår: Varför ska Arbetsförmedlingen skicka tillbaka miljarder till staten när 400 000 människor är arbetslösa? Varför ändrar inte regeringen regelverket så att pengarna och de arbetslösa sätts i arbete? Av sätt att beskriva detta skulle man kunna tro att Socialdemokraterna förordar att skattebetalarna ska stå för alla lastbilskörkort i . Det finns inget sådant förslag i Socialdemokraternas budget. Det är inte ett finansierat förslag, som Socialdemokraterna nu antyder.Jag tycker i grunden inte heller att vi ska framställa det som att vi nu avser att med skattemedel täcka alla människors behov av körkort. Det där är naturligtvis en avvägningsfråga. Väldigt många får använda egna besparingar för att finansiera detta. Det ska inte delas ut godtyckligt till några men inte till andra. Det är en rättvisefråga, . Här får man vara lite rädd om skattebetalarnas pengar.Vi har omfattande resurser. Vi har ett öppet utbildningssystem. Det är förmodligen det mest generösa utbildningssystem som finns i världen för att stödja människor i omställning. Men beskriv inte arbetslösheten och arbetsmarknadens prövningar som isolerade till ett enskilt ställningstagande hos Arbetsförmedlingen. Det är en betydande strukturomvandling. De enkla jobb vi en gång hade finns . Det handlar om en samhällsomvandling som är mycket grundläggande och som kanske är den svåraste samhällsprövning stått inför. Det är bra om man också anpassar beskrivningen till det när man pratar om vilka lösningar som finns. Just nu pågår ett internationellt klimatmöte i i . Läget för klimatet är extremt allvarligt. Det visar alla signaler. Vi måste få till ett internationellt avtal som håller utsläppen inom en säker nivå, annars väntar en kollaps för klimatet som inte kommer att gå att stoppa.Vid klimatmötet i lovade världens rika länder att ta sin del av ansvaret för att finansiera klimatomställningen i fattiga länder. Man lovade också att det skulle vara nya pengar. Man skulle inte ta dem från biståndet. var med i . Han lovade där de fattiga länderna att skulle leverera sin del. Trots det har man tagit alla pengar till klimatinsatser i syd från just biståndet, från fattigdomsbekämpningen.Det här innebär att vi sviker löftet till utvecklingsländerna. Jag har därför lämnat in en KU-anmälan mot för att jag tycker att man ska granska den här frågan. Men jag vill också passa på att fråga statsministern: Hur ska kunna vara trovärdigt i internationella klimatförhandlingar om vi inte håller vad vi har lovat? Den miljöpartistiska linjen att världens problem i klimatfrågan heter tror jag inte på. Vi har fullföljt de löften vi har ställt ut. Vi har betalat in våra fast start-pengar. Det har inte riktigt alla gjort. Vi har också sagt att vi är beredda att vara en del av en långsiktig finansiering, förutsatt att åtaganden görs som leder till att klimatfrågan löses. Men en mycket stor andel av de snabbväxande ekonomierna i världen har inte ingått sådana åtaganden och därför har vi inte tvågradersmålet inom räckhåll. talar till och med om en fyragradig temperaturökning. Det måste alltså hänga ihop med andras åtaganden. Skuldbelägg dem som hotar klimatet och inte dem som försöker lösa problemet! Det bidrar nämligen inte till frågans lösning att peka finger åt dem som faktiskt har kommit allra längst.En sak vill jag påpeka. Jag och den regering jag leder har aldrig lovat att vi additionellt, ovanpå vår enprocentsnivå av bni, skulle tillföra ännu mer resurser. Den typen av resursförslag finns i och budgetar, men inte hos Socialdemokraterna och inte hos alliansregeringen. Jag tycker att detta kan försvaras. Det är över 0,7-procentsnivån av bni som FN har fastslagit och där snart ensamt i världen ligger på en högre nivå. Jag får tacka statsministern för svaret, även om det inte gör mig särskilt mycket lugnare. Jag är orolig för att barn inte känner sig så mycket lugnare heller av det svaret. Det kom en rapport som visade att sju av tio barn i oroar sig för klimatförändringarna. De oroar sig till och med mer för det än för familjens ekonomi eller för att inte ha några kompisar i skolan.Som statsministern säger kan klimatet bli fyra grader varmare , , då många av de barn som lever i är i arbetsför ålder. Rapporten visar också att vissa delar av världen kommer att bli obeboeliga med nuvarande utveckling.Jag skulle önska att statsministern gav ett tydligt löfte till de här barnen att han skulle hålla det han sade i . säger statsministern i sitt svar att han faktiskt tar pengarna från biståndet. riksdag beslutade att avsätta av budgeten till bistånd och av det tar statsministern pengar för att använda till klimatinsatser i syd, mot det beslut som togs i Köpenhamn.Jag tror att barn gärna skulle se att vuxna håller vad vi lovar. Det gäller även vår statsminister. Vi har inte sagt att vi anser att man bör lägga dessa additionellt om man redan ligger av bni, vilket är FN:s angivna målnivå för utvecklingsbistånd i världen. Det finns därutöver två tre länder som gör det. Något av de länder som har varit i denna klubb börjar nu spara in på sina biståndsinsatser. De flesta andra länder, även rika länder, ligger långt under vad vi presterar. Vi har betalat in de så kallade snabba pengar som det talades om i . Det var under svenskt ordförandeskap som vi drev dessa förhandlingar. Jag vill sedan säga något till de barn som det refereras till och som naturligtvis är oroliga när det gäller klimatuppgifterna. Problemet är att det är ett globalt problem inför vilket har en mycket liten påverkan. Vi ska, som sagt, vara ärliga gentemot våra barn. står för mindre än en halv procent av världens utsläpp och har naturligtvis en ytterst marginell påverkan. Länder som har mycket stor påverkan gör alldeles för lite. Det måste fram åtaganden från de snabbväxande ekonomierna om vi ska kunna lösa detta. Det bör vara tydliga röst runt om i världen vid sidan av de rätt betydande insatser som vi redan gör. Utanför huset faller den första snön här i , och julens klockor börjar snart klämta. Därmed är det för skolavslutningar. För eleverna i Kyrkhedens skola i blir det dock ingen traditionsenlig skolavslutning i kyrkan. Rektorn uppger att en sådan bryter mot riktlinjer, och vi får höra av att religiösa inslag inte är tillåtna enligt skollagen. Men statsministern stod så sent som här i kammaren och garanterade att man skulle få ha skolavslutningar i kyrkan. Regeringen har gång på gång försäkrat att man stöder traditionella skolavslutningar. Men problemen kvarstår och förvärras trots det. Det är uppenbart att problemen tycks vara kopplade till skollagen och utlåtande. Det är lika uppenbart att skolorna behöver ett förtydligande om vad som faktiskt gäller. undrar jag om statsministern kan redogöra för vad som verkligen gäller. Det som gäller är att lagstiftningen ger rektorn rätt att bestämma hur man ska organisera en skolavslutning. I samhällsdebatten har det framkommit att den myndighet som har försökt uttolka denna lagstiftning har talat om att det möjliggör en avslutning också i en kyrka. Sedan förs det en samhällsdebatt om under vilka former detta kan ske. Det talas bland annat om att man ska få sjunga psalmer men att en gräns ska gå vid trosbekännelse. Denna samhällsdebatt är väl nyttig och riktig. Det är en ny lagstiftning. Som svar på fråga kan jag säga att mycket av makt och inflytande har lagts på landets rektorer att de på ett klokt och övervägt sätt fatta beslut kring detta. Det är uppenbart så att för de flesta är detta förhållningssätt inte funktionellt. Vi ser rektorer som hänvisar till och säger att religiösa inslag inte får förekomma. Därmed är det svårt att fira en traditionell svensk julavslutning i eller i någon annan kyrka. Det handlar inte om att man ska föra någon hårdhänt evangelisation eller att man ska stå och slå eleverna i huvudet med . Men trots det är det ofrånkomligt att det förekommer religiösa inslag när man ska fira jul som bygger på den kristna högtiden. Utbildningsministern har tidigare signalerat att man är beredd att vidta en eventuell lagändring så att inga tvivel ska kvarstå. Jag undrar om statsministern är beredd att backa upp ett sådant förslag till lagändring. Vi följer naturligtvis alltid hur lagar tillämpas, och vi får se hur detta till slut löses. Vi får komma ihåg att detta är ett land som hade en statskyrka under presumtionen att alla tillhörde samma religiösa tro. Men vår uppfattning och vår upplevelse i landet är att det i detta land ryms människor med olika religiös tro. Det tycker vi i grunden är ett exempel på ett mycket spännande och bra samhälle att det kan vara så. I detta land finns det också många människor som inte har någon gudstro. Vi tycker nog att man ska kunna inrymma alla dem i en skolavslutning. Det gör att det är rätt rimligt att föra diskussioner om att barn som kommer från ett hem med en annan religiös övertygelse eller från ett hem där man inte har någon gudstro faktiskt inte tvingas in i ceremonier som bygger på att man bekänner sin tro till en speciell religion. Jag kan förstå att den diskussionen förs.Samtidigt vill jag naturligtvis hedra de som säger att det kan vara en viktig tradition. Jag uppfattar det som att både och lagstiftningen har givit rektorerna möjlighet att avsluta även denna termin i kyrkan om de så vill. I går kunde vi på nyheterna höra att man kan få skatteavdrag för att hyra en bartender till fest och att efterfrågan är stor i välbärgade hem i , och . Skattebetalarna får alltså stå för halva kostnaden. Det är säkert trevligt för dem som anser sig ha råd med sådana fester och som grädde på moset också får ett skatteavdrag för detta. Även om man hyr in en kock till festmiddagen där hemma får man lägre skatt som tack. Vi får alltmer ta del av uppseendeväckande, för att inte säga helt orimliga, exempel på hur RUT-avdraget kan tillämpas. till jul kan till exempel arbetsgivare ge bort en städning skattefritt till sina anställda. Sedan kan den anställde dessutom få ett skatteavdrag på denna städning. Statsministern, varför ska en pensionär med låg pension, en pension som dessutom har sänkts , eller en lågavlönad undersköterska eller städerska som själva inte har råd att anlita en bartender till sin fest, om de ens har råd med en fest, vara med och bidra till en fest för välavlönade människor? Först och främst har pensionerna höjts, de kommunala bostadstilläggen har höjts, och skatten för pensionärer har sänkts vid fyra tillfällen. Vi tycker i grunden att det är bra att vi lättar på beskattningen av tjänster av det enkla skälet att de jobb som försvinner, och de är många, måste ersättas av nya jobb. Jag tror att det är mycket klokt att vi med en lättad beskattning på tjänster kan göra mer av service och tjänster åt varandra och på det sättet få fram många nya och bra jobb. Det viktiga med många av dessa RUT-jobb är dessutom att de ger jobb till människor som har stått långt från arbetsmarknaden eller som har jobbat i svarta sektorer av vår ekonomi. Det är inte sällan människor som är utrikes födda och som på detta sätt kommer in på arbetsmarknaden och får en vit inkomst, får möjlighet att vabba, sjukskriva sig och få pensionsinkomster på äldre dar. Det är alltså en reform som driver fram nya jobb. Det är synd att med sådan konsekvens ifrågasätter de reformer som vi genomför och som kan ge jobb. Det är inte så att det finns några andra förslag på hur andra jobb ska komma till, utan det är bara en ständig kritik av det som verkligen ger jobb. Det är för mig helt fel inställning. Alla människor behövs i . Då behövs också alla typer av jobb, annars kommer vi att få kvardröjande problem med arbetslöshet. Vi kan konstatera att pensionen har urholkats på grund av bromsen och inte kommer att vara återställd än . Men tydligen är bartenderjobbet så pass viktigt att regeringen och statsministern är redo att skattesubventionera sådana tjänster. Statsministern påstår också att detta har lett till att svarta jobb har blivit vita. Det finns inget belägg för det, inte heller i forskningen. Alldeles kom det till exempel en rapport från som visar att de som jobbar inom städbranschen har jobbat framför allt inom vita sektorer inom andra verksamheter tidigare. Detta påstående håller alltså inte. Dessutom visar rapporten, och även andra rapporter, att den svarta marknaden finns kvar bredvid och att till och med dem som anlitar de vita tjänsterna frågar om de inte kan få betala svart. Statsministern har ännu inte svarat på min fråga varför en lågavlönad undersköterska eller en pensionär som min mamma med låg pension ska vara med och betala för välavlönades fester med bartendrar och kockar. Är bartenderjobbet så pass viktigt att vi ska skattefinansiera sådana tjänster när vi har brist på lärare i skolan, brist på undersköterskor i äldreomsorgen och brist på bostäder för många unga människor? Vänsterns kritik mot RUT-reformen har varit omfattande. Det kommer att bli en viktig fråga för väljarna 2014 hur gränsdragningen ser ut i denna fråga. Vad kommer att gälla efter valet om vi skulle få en vänstermajoritet i riksdag? Det låter på som om det som alla med stor glädje har kunnat konstatera att breda grupper av vanligt folk nu har råd att betala för hjälp med städning, barnpassning och andra saker som faktiskt underlättar livet kommer att försvinna om får en möjlighet att påverka. Återigen: Det har skett förstärkningar för pensionärer. Vi har fördelningspolitiskt motiverade budgetsatsningar, bland annat riktade till pensionärer med små ekonomiska marginaler, som vi har fört fram i våra respektive budgetar. Vi har infört denna reform för att vi tror att den är bra för och för att den ger jobb. Jag hävdar med bestämdhet att det nu sker en förändring i samhällets syn på svartarbete till förmån för ett större förordande av vita, skattebetalande tjänster hellre än svarta tjänster. Vi får naturligtvis återkomma inför valet och kontrollera vem det är som har rätt i sin beskrivning - om det är jag eller . fattade vi här i kammaren beslut om regeringens budgetproposition. Med bred marginal sade ja till de ramar regeringen presenterade i september.Sedan dess har det dock kommit flera nya rapporter med data om det ekonomiska läget. presenterade ganska mörka prognoser, och presenterades de så kallade nationalräkenskaperna, som visar att tillväxten - det är fortfarande tillväxt - var för men att det finns risker på export- och importsidan. Svensk ekonomi är alltså förhållandevis stark, men riskerna för en fortsatt negativ utveckling är ändå ganska stora. Därför är det viktigt att följa utvecklingen, och därför vill jag fråga statsministern hur regeringens beredskap är för eventuella reviderade prognoser av det ekonomiska läget samt för att eventuellt fortsätta att förstärka upprustningen av svensk ekonomi och bana väg för fler nya jobb. Jag hörde Lunchekots beskrivning av presentationen av nationalräkenskaperna. Där sades att prognosmakarna än en gång överraskades och att svensk ekonomi var starkare än man hade förutsatt. Av detta lär vi oss att prognosmakare tenderar att ständigt bli överraskade, det vill säga: Det blir inte de prognoser man tror, utan man får basera det på den kända materia som finns, och sedan förändras förutsättningarna. Finansministern har i ett annat sammanhang sagt att vi därför avser att på något sätt ge en uppdaterad syn, i ett läge där svensk ekonomi är utsatt för stora påfrestningar. Vi ser ett fall i omvärldsefterfrågan, väldigt mycket kopplat till den djupgående och långvariga kris vi har i vår nära omvärld runt om i . Nationalräkenskaperna illustrerar dock det som var scenariot när budgeten utformades , nämligen en svag exportefterfrågan i vår omvärld men bättre förutsättningar för inhemsk konsumtion. Det är alltså en starkare balans när det gäller den inhemska privatekonomin. I ljuset av detta satsar vi väldigt mycket på det som stärker vår konkurrenskraft gentemot exportkonkurrenter i vår omvärld. Det verkar vara ännu mer rätt nu än när budgeten lades. Vart vi oss i vänder på våra resor möter vi ibland människor som är väldigt oroliga för ungdomars framtid. Det kan handla om jobb och klimatfrågor, men det handlar också om det faktum att alltför många ungdomar fastnar i ett narkotikaberoende. Få saker är så dåliga socialt att de inte kan bli ännu värre om man för in narkotika och ett missbruksbeteende. Här har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. Vi har fler poliser, och vi har kommuner som sammantaget - även om inte alla använder pengarna till just detta - har resurser för att ge vård, behandling och stöd. Hos många vårdgivare inom landstingen genomförs mycket viktiga projekt för att tidigt ta tag i detta. Det handlar om olika och uppsökande verksamheter. Kan vi dock tänka oss att vi behöver göra mer? Jag kan se framför mig att vi kan börja fundera på eventuella straffskärpningar, i ljuset av Högsta domstolens strafförändringar. Jag kan tänka mig att vi kanske ytterligare bör se över på statlig nivå vad vi kan göra för att stärka inriktningen på vård tidigt för dem som annars förstör sitt liv och andras i en rasande fart. Jag har inget att invända mot beskrivning. Vi lär oss att vi måste vinna varje ny generation till insikt om narkotikans farlighet och att narkotikan är en stor förklaringsfaktor bakom kriminalitet och hur kriminella nätverk i vårt samhälle beter sig. I den delen måste vi alltså ha en omfattande informationsverksamhet, och vi måste ha vårdverksamhet i tidiga skeden. Vi måste också ha kännbara påföljder. Det finns alltid anledning att se över och ompröva detta. I ljuset av det nämnde, bland annat att det har skett en praxisförskjutning i där det synes vara så att vi går mot ett läge där allvarligare narkotikabrott nu får en strafftidsförkortning, finns det anledning att följa detta. Vi kanske får återkomma i ett annat sammanhang med vad det blir för eventuella konsekvenser om detta skulle visa sig leda till en kraftig förändring av straffmätningen just kring allvarliga narkotikabrott. Statsministern sade i ett tidigare replikskifte med Socialdemokraternas att man ska anpassa beskrivningen av verkligheten utifrån de utmaningar man står inför. Jag ska därför hjälpa dig lite. Så här ser verkligheten ut, : De globala utsläppen fortsätter att öka, enligt . I har utsläppen inte minskat i den takt vi har satt upp och menar att vi kräver. har bedömt att vi kommer att minska våra utsläpp med till 2020. mål är minus . Det var under statsministerns ledarskap, med som ordförandeland i EU, som de viktiga internationella klimatförhandlingarna i kraschade fullständigt. Det lider vi av . I detta läge, när världen går mot fyra graders temperaturhöjning, när krisar och när varsel läggs på en redan hög arbetslöshet i , har du skickat din miljöminister till de internationella klimatförhandlingarna med ett ytterst svagt förhandlingsmandat - om än passivt. Jag menar att borde anstränga sig för att spela en större roll för klimatets skull och de svenska jobbens skull. Så, statsminister : När och på vilket sätt tänker du ta ansvar för miljön och för en offensiv klimatpolitik, både här hemma i och internationellt? Jag är inte säker på att det höga tonläget är rätt sätt att försöka möta klimatutmaningarna. ingår i Europeiska unionen, som är den enda del av världen som har lagbundna reduktionsmål. Problemet är att det bara täcker av de globala utsläppen. Allt annat är oreglerat, mer öppet och beroende av nationella åtaganden. För stora delar av utsläppen, framför allt i de delar av världen där utsläppen växer, finns inga sådana legala bindningar och inga åtaganden som gör att vi kan säga till våra barn eller våra medborgare att vi nu är i färd med att lösa klimatutmaningen. Det är lite udda att framställa som det stora hotet när det ligger hos så många andra att göra så mycket mer.I lades en grund för det som då var möjligt. I ett FN-system som bygger på enhällighet och där den som vill minst kan styra hela förhandlingen var det ändå möjligt att säga att länder bör ta på sig frivilliga åtaganden i ett ackord som har vuxit ut och som är en betydande del av den byggsten som kommer att behövas i kommande förhandlingar. Det är dock fortsatt för låga ambitioner, framför allt i länder med mycket stora och även växande utsläpp, som är det stora globala klimathotet . var vi två riksdagsledamöter som övervakade valet i . ansöker om EU-medlemskap, och därför har de varit tvungna att anpassa en del lagar till de krav EU ställer på landet. Ett exempel på ett sådant krav är att alla politiska partier numera måste redovisa vem som finansierar deras valkampanj. Jag har exempel, herr talman, på ett parti som har många privata personer som finansierar och på ett parti som har gått till banken och lånat 80 000 euro.Min fråga till statsministern är: Kommer regeringen att lägga fram en proposition till behandling här i för att svenska väljare - det svenska folket - 2014 ska kunna veta vem som står bakom de olika partiernas valkampanjer?