kam-fs · GZC120120510fs · 2012-05-10 14:00:00 — Vid frågestunden svarar följande ministrar i regeringen direkt på frågor från riksdagsledamöterna i kammaren: Migrationsminister (M) Infrastrukturminister (M) Barn- och äldreminister (KD) Integrationsminister (FP) Näringsminister (C) (M) svarar på allmänpolitiska frågor. Övriga ministrar svarar på frågor inom deras ansvarsområden inom regeringen. Jag vill fråga statsrådet varför regeringen inte vill ställa krav på unga arbetslösa att skaffa sig den kompetens som behövs på dagens arbetsmarknad.Regeringen har avvisat den modell för utbildningskontrakt som vi socialdemokrater föreslår. Utbildningskontraktet innebär att en ung arbetslös som saknar gymnasieutbildning erbjuds en individuell mix av utbildning, praktik och jobb som syftar till att den arbetslöse ska få en färdig gymnasieexamen. villkoras olika ersättningar från det offentliga med att planen fullföljs.Vi vet att sannolikheten att få ett arbete ökar kraftigt om man har en gymnasieexamen jämfört med om man inte har det. Man skulle kunna förvänta sig att en regering som säger sig vilja förstärka arbetslinjen skulle ställa sig positiv till vårt förslag.Så varför, , är regeringen motståndare till att ställa krav som innebär att man faktiskt får möjlighet till ett arbete? Att ungdomsarbetslösheten har varit hög i är ett belagt faktum. Men då måste man komma ihåg, i relation till fråga, att nästan hälften av de arbetslösa ungdomarna är heltidsstuderande.Att det här problemet är stort är jag den första att erkänna, men det kanske inte alltid är så stort som det görs gällande. Grundorsaken till den höga ungdomsarbetslösheten är också teoretiseringen av . Här vill jag gärna slå ett slag för regeringens reform när det gäller att skapa den nya gymnasieskolan, där våra reformer kommer att råda bot på detta på lång sikt.Det tycker jag är viktigt och angeläget att tala för, därför att om vi inte förändrar skolan och accepterar det faktum att det också har skett förändringar i elevsammansättningen så kommer det här problemet att bestå, och det är inte regeringens uppfattning att det ska vara på det viset. säger att problemet inte är så stort. Men 2006, när ni tog över, var tydligen ungdomsarbetslösheten ett gigantiskt problem. , fem , är problemet inte alls så stort som vi socialdemokrater menar att det visst är. Var fjärde ungdom är arbetslös, och det finns all anledning att ta det på största allvar. Framför allt gäller det dem som saknar gymnasieutbildning.Det är intressant att se hur kritiken från regeringen spretar när det gäller vårt förslag till utbildningskontrakt, där alla ska garanteras en gymnasieexamen. I hävdar vissa av era företrädare att det här är något slags bidragslinje, att av våra 2 satsade miljarder skulle 1 miljard bestå av bidrag i olika former. Javisst - om fler studerar är det oftast fler som använder sig av studiestöd, men är det någonting negativt att fler studerar?En annan angreppslinje från regeringen är att vi skulle slå in öppna dörrar med det här utbildningskontraktsförslaget, att detta är en politik som regeringen redan har infört. Är det så att det ni anklagar oss för har ni redan infört själva? Jag vill inte märka ord, men jag sade faktiskt i mitt inlägg att problemet är stort och att jag är den första att erkänna detta, men att det kanske inte alltid är så stort som man vill göra gällande. Det är där skiljelinjen också går mellan oppositionen i form av Socialdemokraterna i det här fallet och regeringen.Grundorsaken till att vi har problem på det här området är och förblir den teoretiseringen av som har ägt rum. Om vi inte förändrar, genom gymnasieskolan, förutsättningarna för det här kommer vi också att fortsatt ha problem.Utöver de åtgärder som regeringen har vidtagit på det här området har vi också vidtagit fler reformer för att förbättra ungas möjligheter till jobb och vägar till jobb. Vi har till exempel sänkt trösklarna in på arbetsmarknaden för ungdomar genom att göra det billigare att anställa unga. Det har också blivit enklare genom det vi kallar för , det vill säga nystartsjobb för unga. Vi har infört jobbgaranti för ungdomar och folkhögskolesatsningen. Vi har sänkt restaurangmomsen för att hjälpa fler ungdomar in på arbetsmarknaden, och vi har infört tidiga insatser för ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet.Se där ett axplock av allt som regeringen gör för att förändra och förbättra för ungdomar som saknar arbete! Jag tänkte be att få ställa en fråga, hämtad från vårt hemlän, till näringsminister finns en betydande fyndighet av sällsynta jordartsmetaller. Oro finns, inte bara att till exempel lakvatten ska leta sig ned till , denna nationaljuvel och dricksvattentäkt för så många människor, utan också för den omdaning som samhälle kan utsättas för. Jag tänker exempelvis på turistnäringen.Min fråga är: Vad ger staten för förutsättningar för det lokala samhället att klara påfrestningar vid kraftiga förändringar? En viktig fråga som belyser handlar om just mineralutvinning kopplat till oron hos lokalbefolkningen och hur en landsbygd eller en naturbygd kan utvecklas om man inte gör detta med sunt förnuft.I har vi en lagstiftning på det här området, där både och de lagar som reglerar utvinning är med. Det är viktigt att just ha en dialog med sakägare och markägare till exempel. Just nu pågår ett utredningsuppdrag om hur man kan förstärka dialogen mellan sakägare och utvinnings- eller prospekteringsbolag. Den utredningen kommer att presenteras för mig . Oron handlar också om att man har gruvdrift , och när den sedan försvinner har man kanske slagit sönder det som bär upp ett samhälle . Det var anledningen till min fråga.En annan fråga jag har i anslutning till det här är vilket ansvar näringsministern har för att inte påverkas negativt vid gruvdrift. Jag bor ju i och ser den vackra titt som tätt, och det är ju en fantastisk naturmiljö i och omkring sjön gör att det är viktigt att ha lagstiftningar som talar om vilka miljöhänsyn och sociala hänsyn man ska ta men där vi inte stänger dörren för utvinning där det är möjligt. Vi ser i norra delen av en gruv- och mineralutvinning som är väldigt framgångsrik och som skapar jobb. Vi ser det även i Bergslagen.Jag kan inte det här ärendet i detalj, men principen är den att det är viktigt att de här intressena vägs emot varandra, att en landsbygdsutveckling och en skön naturmiljö är en viktig del men att vi också måste bruka de mineraler som finns. Då finns det en lagstiftning och en prövning som ska göras väldigt noggrant i varje enskilt fall. Jag har en fråga till statsrådet . Främlingsfientliga krafter här i är tyvärr inte något nytt. Intolerans och främlingsfientlighet ska vi bekämpa på alla sätt vi kan; det är självklart.Jag läste om ett attentat mot ett blivande boende för ensamkommande barn i . Någon eller några personer hade tänt eld på boendet. Som tur var hade barnen inte hunnit flytta in ännu.Det är obehagligt och skrämmande att vi har krafter i samhället som är kapabla att med berått mod bränna ned ett boende för barn och ungdomar som kommer hit för att söka skydd. Men det är också ett sätt att försöka påverka , i det här fallet, eller andra kommuner och i förlängningen också att påverka vår demokrati. Jag tycker att det är väldigt obehagligt och väldigt allvarligt.Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet på detta och vad kan man göra? Jag delar naturligtvis upprördhet över det här. Det tror jag att alla människor gör som ser framför sig hur man med berått mod försöker anlägga bränder.Den här frågan är under polisutredning. Vi får väl se vad man kommer fram till, men det kan, precis som är inne på, inte uteslutas att det finns ett starkt politiskt motiv. I så fall tycker jag att det är fullständigt missriktat av två skäl.Dels drabbar det en väldigt utsatt grupp som har rätt att få bra och goda förutsättningar som deras asylansökningar prövas i , det vill säga de barn och ungdomar som kommer till , dels kommer ingenting att få varken eller den att vika ned sig i upprätthållandet av de internationella konventioner som vi har undertecknat och som säger att människors asylansökningar ska prövas och att vi ska ha värdiga och bra mottagandeförhållanden, vilket naturligtvis också inkluderar ett samarbete och samverkan med landets kommuner i de här frågorna.Vi tar den här frågan på stort allvar. Jag har själv för avsikt att nu besöka för att själv bilda mig en uppfattning i den här frågan. Det är riktigt; kommunerna arbetar både seriöst och ambitiöst med att göra ett så bra mottagande som möjligt, både för vuxna och barn som kommer till . Nyckelorden är just värdighet och helhet, att försöka se hela människorna. Därför är det väldigt beklämmande när det blir ett sådant här attentat. Det gör att inflyttningen för de här barnen fördröjs, och det får i sin tur konsekvenser för andra som väntar på en kommunplats. Vad jag förstår är det väldigt många som väntar på en kommunplats nu.Min följdfråga till statsrådet är: Hur fort går arbetet med att hitta nya kommunplatser? Inte tillräckligt fort, naturligtvis, för att man ska kunna täcka de behov som finns av att kunna erbjuda en bra förstaplacering för de barn och ungdomar som kommer till och söker asyl. Det är ett mycket stort problem där jag skulle önska att fler av landets kommuner ställde upp och tog sin del av ansvaret. Jag tycker att det är helt beklämmande ibland när man ser en brist på solidaritet i de här frågorna som har funnits under flera års tid.Det är också viktigt att komma ihåg att ibland sprids myter om de här barnen och ungdomarna. De måste naturligtvis bekämpas. Bästa sättet att göra det är att föra ut detta på nivå. Jag ser många goda exempel, bland annat en kommun som , inte så långt från faktiskt, som bjuder in sina kommuninvånare när man öppnar boendet, visar upp verksamheten och visar upp dem som bor där. De ser också till att avliva en hel del av de påståenden som annars tenderar att florera kring vem det egentligen är som kommer och söker asyl, vad de har för motiv eller hur verksamheten fungerar. Det tror jag också kanske kan bidra till att skapa en större förståelse och acceptans samt fler boenden och fler avtal med . Järvalyftet, som sjösattes , var ett prestigeprojekt som skulle lyfta områden som , och . Man har plöjt ned miljardbelopp i det här projektet som har visat sig vara fullständigt misslyckat.Svenska Dagbladet har gått igenom de fyra delmål som politikerna satte upp. Resultatet är nedslående på de viktigaste punkterna, utbildning och arbete. Arbetslösheten är fortfarande dubbelt så hög som i andra delar av staden. Den öppna arbetslösheten har ökat sedan projektet sjösattes . Skolresultaten har försämrats, och någon magnet för inflyttning har det heller inte blivit.Statsrådet har tidigare lyft fram just Järvalyftet som ett bra exempel på hur integrationsproblemen bör angripas. Min fråga till statsrådet är därför: Står statsrådet fast vid sin övertygelse att Järvalyftet är ett bra exempel? Tack till frågeställaren! Här beskrivs Järvalyftet, som för dem som inte känner till det är en satsning i för att lyfta mer utsatta områden. Det har funnits en granskning av detta i medier där man har ifrågasatt delar av satsningen. Självklart kan inte jag säga att varje enskilt projekt har varit bra. Men jag kan lyfta fram delar av Järvalyftet som är helt rätt tänkt.Det är helt rätt tänkt att man nu i under alliansmajoriteten ser till att unga människor som vill ha ett sommarjobb får sommarjobb om man kommer från eller och får in foten på arbetsmarknaden.Helt rätt tänkt är den satsning som görs på Rinkebyakademien. Det är en tuff skola - jag tycker att borde åka ut och besöka den - där många elever går en tuff utbildning. De läser matematik på gymnasienivå när de är . En del av de eleverna hade nog inte stannat i och gått på om man inte hade haft den möjligheten att bli riktigt duktig. Det finns delar i den här satsningen som är riktigt bra.Däremot har vi också ett ansvar från statens sida. Det vore intressant om man från håll hade en idé om vad som skulle göras. Vi har sett både nuvarande och tidigare regeringar satsa på olika former av integrationsprojekt. Vi har sett Välfärd åt alla i och Järvalyftet här i . Det är visserligen kommunala satsningar, men också med gott samvete uppbackade från regeringens sida. Det handlar om såväl nationella som regionala och kommunala projekt. Några saker har de gemensamt. De har kostat åtskilliga miljoner, närmare bestämt miljarder, och de har varit fullständigt misslyckade.Integrationssatsningar har blivit en miljardindustri, och min följdfråga till statsrådet är: Hur många miljarder ytterligare ska behöva rulla i väg innan regeringen förstår att ingen integrationspolitik i världen kan lyckas om man fortsätter att bedriva den omfattande och till och med utökade massinvandring till som äger rum ? Då landar vi till slut där vi alltid brukar landa. Allt som rör sociala utmaningar i värld är invandringens och invandrarnas fel. Där tycker vi olika. Jag har en övertygelse om att invandringen till har spelat väldigt stor roll för att bygga det vi har. Vi hade över hundra människor från som kom till tekoindustrin. De kom till industrin i och hjälpte till att bygga upp . Att vi hade människor från , att vi hade människor från , att vi senare har fått människor från och att vi har fått människor från gör rikare.Sedan har vi en grundläggande skillnad i människosyn. Jag menar att det är en medmänsklig skyldighet för oss att ge människor som flyr undan förföljelse en . Det handlar om vilket vi vill leva i.Men verkligheten, herr talman, är den att skulle man likt skära ned på alla integrationsinsatser, göra det svårare att komma i jobb, göra det svårare att lära sig svenska och dessutom försöka stänga våra gränser skulle bli fattigare. Dessutom skulle vi vara i en situation där färre invandrare hade ett jobb att gå till och färre invandrare lärde sig svenska, om det var så att man drog ned alla integrationsinsatser. Jag har en fråga till statsrådet . Luften i våra svenska städer blir allt sämre. Inte minst i är halterna av partiklar, kvävedioxider och andra föroreningar alldeles för höga och ett väldigt stort problem.I maj fälldes i därför att luften i våra svenska städer inte uppfyller EU-kraven. har faktiskt utsläppen av partiklar i och ett par andra svenska städer växt kraftigt. Därför vill jag veta vilka nya åtgärder som avser att vidta för att luften i våra svenska städer, i synnerhet i , ska bli bättre. Tack, , för frågan! Det här är naturligtvis en fråga som många som bor framför allt i de centrala delarna av , som nämns som exempel, också kan fundera på och oroas över. Det har funnits diskussioner om det beror enbart på trafiken och vad man ska göra åt den. Hur man styr och planerar trafiken blir också en mycket lokal fråga.Det handlar även om attityder, hur man kan göra det möjligt för fler att åka kollektivt på ett bra sätt eller gå och cykla och hur man gör sådana saker möjliga.Som det ser ut just nu räcker inte det. Därför har ett uppdrag givits av , om vi pratar , som är ute på remiss för att vi ska se vilka fler åtgärder man kan vidta. Svaren ska komma tillbaka till regeringen, till , som äger frågan i miljödelen, . Där nämns redan åtskilliga diskussioner, alltifrån dubbdäcksdiskussionen och trängselskatteproblematiken. Det är akut att någonting görs som verkligen leder till att utsläppen från vägtrafiken går ned. De har ökat med sedan 1990.Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp vikten av att vi reser mer kollektivt och att vi till exempel cyklar mer, men för att främja det krävs stora satsningar på just kollektivtrafik och en cykelpolitik i synnerhet. Det är någonting som vi inte ser i regeringens politik.I stället aviserar regeringen att man ska plöja ned på något som kommer att leda till ökade utsläpp, nämligen Förbifart . Jag undrar hur tycker att Förbifart , som kommer att leda till ökad trafik enligt och andra bedömare, rimmar med de växande utsläppen av partiklar och andra föroreningar i . Kommer inte det att leda till att utsläppen blir ännu större ? Låt oss koppla till den delen som gäller Förbifart . För den som inte känner till den vägdragningen gäller den från södra delen av för att gina över till den norra delen. Det innebär i grunden att man inte får in trafiken i den centrala delen av . Det skulle i det här sammanhanget vara positivt, en fantastisk möjlighet för hela att hålla ihop i när växer.När det gäller cykling ger regeringen i bland annat den nationella satsningen över landet bättre förutsättningar för kommuner att satsa. Lokalt i sker en cykelsatsning på närmare 1 miljard, om inte jag har hört fel. Man organiserar cykelvägar så att de hänger ihop inte bara inom utan också till anslutande kommuner, så att man kan cykla från eller på ett smidigt sätt. Cyklingen blir mer attraktiv. Man ska även kunna ta med sig cykeln på buss eller pendeltåg, vilket också ökar förutsättningarna för att cykla. Jag har också en fråga till statsrådet , och den handlar om sjöfart.Vilka konkreta åtgärder kan ministern se som kan genomföras för att säkerställa att sjöfartens potential verkligen tas till vara för att frigöra transportkapacitet från både väg och järnväg? Det handlar naturligtvis om inre sjöfart, kustsjöfart och närsjöfart.Bakgrunden till frågan är att vi allt oftare hör påståendet att sjöfarten har en stor potential. Vi kan se att har utrett Vänersjöfartens betydelse, och det maritima klustret, genom Sjöfartsforum, har utarbetat en strategi för detta. senast har den så kallade kapacitetsutredningen konstaterat att våra vattenvägar ska ges större tyngd. Det här är också en klimatfråga, det vill säga att effektivisera transporter. När det gäller sjöfarten är det alltid lika fascinerande hur få som har insikt i och kunskap om vilken betydelse sjöfarten har. av allt det gods och alla de varor som går in eller ut ur landet har gått på båt.När vi tittar på kapacitet och förutsättningarna för att transportera finns brister i kapacitet på väg och järnväg, men i våra sjöar, i våra vatten, finns inte kapacitetsbrist.Just nu håller regeringen på att arbeta med en sjöfartsstrategi i diskussion med branschen. En sådan del är vad frågade efter, nämligen hur och på vilket sätt vi kan använda de inre vattenvägarna eller våra kustnära vattenvägar. Kan vi införa den EU-lagstiftning som finns? Vi har påbörjat arbetet i en del som vi måste känna till, nämligen våghöjden i norra . Resten behöver vi inte mäta. Där har vi redan kunskap. Det är ett sätt att gå vidare. Tack för svaret! Vi är eniga om att det finns outnyttjad kapacitet på sjön, ingen trängsel, att det inte förorsakar slitage att transportera på hav, i sjöar och vattendrag.Vi ska nu jobba vidare med detta. Vi diskuterar ofta gränssnittet mellan väg och järnväg, och vi diskuterar vad som ska flyttas från väg till järnväg. Jag kan tänka mig att gränssnittet mellan land och sjö kommer att bli nog så intressant i diskussionen. Jag ska inte gå händelserna alltför långt i förväg, men jag dristar mig ändå till att ställa frågan om statsrådet vill säga något om det faktum att det finns en stor potential och hur den kommer att speglas i den kommande infrastrukturpropositionen. Jag tror att ett sätt att signalera vikten av sjöfart är kanske inte bara att tolka in den som ett transportslag utan att se den som något mycket bredare. Hela havet som resurs kan vara bas för en näring av olika slag. Just det som tema kommer att stå värd för i i samband med European . Den delen är viktig.Det som kommer att märkas i infrastrukturpropositionen är snarare betydelsen av att staka ut viktiga stråk och noder där såväl väg som järnväg och ibland flygplatser har en bra koppling till och från hamnar - noder. Om det är något som behövs i ett smidigt godsflöde är det bra omställnings- och omlastningsmöjligheter. Det innebär att vi troligtvis kommer att se ett antal hamnar som kommer att vara strategiskt utmärkta, där staten tillsammans med det lokala och regionala satsar för att få det så effektivt som möjligt och där sjöfarten spelar stor roll. Jag har en fråga till äldreomsorgsminister samband med höstens alla rapporter i medierna om skandaler på våra äldreboenden sade att personalen måste visa civilkurage och slå larm när de upptäcker missförhållanden på boendena. Om det ska vara möjligt krävs att alla anställda har möjlighet att slå larm, alltså även de inom den privata äldreomsorgen. Samma meddelarskydd ska gälla både privat och offentlig omsorg.Maria har varit helt emot att utvidga skyddet, men hon lovade att regeringen skulle se över frågan. undrar jag hur det blir med meddelarskyddet för personalen i den privata äldreomsorgen. Tack för frågan! Vanvård eller missförhållanden i äldreomsorgen kan aldrig accepteras. Därför är det glädjande att se att de flesta äldre är nöjda med den äldreomsorg de får. Men det är viktigt att missförhållanden kommer fram. Då är de som finns närmast de äldre en viktig källa för den informationen. Därför har vi gjort om lex så att alla missförhållanden, inte bara de av allvarlig art, ska anmälas. Till och med risk för missförhållanden, innan något har inträffat, ska anmälas. Här är personalen central. Vi måste få bort kulturen att saker ska sopas under mattan. Jag vet att det är vad många i personalen uppfattar som positiva signaler. Vi måste diskutera kvalitetsfrågor och ha ett systematiskt kvalitetsarbete. Där är meddelarfriheten viktig.Jag är glad att kunna säga att arbetar med direktiv till en utredning som förhoppningsvis ska tillsättas inom en inte alltför avlägsen framtid. har antalet privata äldreboenden ökat snabbt. För de kommuner som har infört LOV, lagen om valfrihetssystem, råder en helt fri etablering. Privatanställda i vården har inte fullt meddelarskydd. Jag håller med ministern om att det naturligtvis är viktigt med kontroll, att alla har möjlighet att rapportera, att det inte ska ske någon vanvård. Vi har egentligen en bra äldreomsorg, men varje fall där en äldre hanteras illa eller vanvårdas är ett fall för mycket.Här finns möjligheten till meddelarskydd så att alla, även i privata sektorn, vågar meddela utan att riskera repressalier i form av avsked och annat som de kan råka ut för. Så är det faktiskt i dag.Det är bra att frågan utreds och utreds, men jag vill ha svar på min konkreta fråga. Vi pratar om våra äldre, mest utsatta och sköra. När blir det en lagstiftning på området? Jag skulle också önska att vi hade kommit längre i frågan. Varje fall är ett fall för mycket. Då kan meddelarfriheten spela en roll.Jag ställer en fråga tillbaka till : Varför gjorde inte ni socialdemokrater något av den utredning ni beställde en gång? Det finns en utredning gjord. Frågan är komplex. Det är därför det inte blev något resultat av ert arbete då. Vi är beredda att se över frågan igen. Det är därför vi kommer att tillsätta en ny utredning som får vända och vrida på frågan och försöka ta fram ett förslag.Frågan är komplex, och det ska man ha respekt för. Vi har för avsikt att likställa villkoren för alla som jobbar i äldreomsorgen. Det är för de äldres skull. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet vill på både nationell och regional nivå bygga ut tunnelbanan i . Vi har i vår budgetmotion en plan för statlig medfinansiering av tunnelbanan till Hagastaden. har även både och era moderata kolleger i i pekat ut utbyggnaden av tunnelbanan till som en avgörande fråga för utveckling och sagt att frågan är av nationellt intresse.Därför är min fråga till statsrådet om det finns någon plan från regeringens sida för statlig medfinansiering av en utbyggd tunnelbana till . Som väl vet är en region som växer så det knakar. Man skulle kunna säga att här behövs mer av allt, och frågan är om det ändå kommer att räcka .