kam-fs · GZC120120412fs · 2012-04-12 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag vänder mig till arbetsmarknadsministern med mina frågor.Regeringen har misslyckats med att bekämpa arbetslösheten. regerande är arbetslösheten högre än när den moderatledda regeringen tillträdde. Man har genomfört jobbskatteavdrag som enligt forskarna inte har några mätbara effekter på arbetslösheten. Man har gjort de arbetslösa fattiga, men långtidsarbetslösheten ökar. Fas 3 är snart landets största arbetsgivare. Inte någon av regeringens åtgärder har gett den önskade effekten.Regeringen har även genomfört den ineffektiva, dyra och av forskarna utdömda halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Arbetslösheten bland unga ökar. erkänner statsministern att den åtgärden varit verkningslös. Delar arbetsmarknadsministern statsministerns uppfattning att sänkningen av arbetsgivaravgiften är verkningslös? Om så är fallet, vad tänker arbetsmarknadsministern göra för att fler unga ska få jobb?Om arbetsmarknadsministern inte delar statsministerns uppfattning, vilken är då regeringens hållning och vad får det för konsekvenser att regeringen är så splittrad i centrala arbetsmarknadsfrågor? Jag delar inte uppfattning. Tvärtom har sysselsättningen ökat med ungefär 240 000 personer. Trots den allvarliga lågkonjunkturen har vi förmått hålla sysselsättningen på en hög nivå. Dessutom har utanförskapet minskat med ungefär 165 000 personer.När vi kommer in på ungdomsarbetslösheten vill jag säga att det är en angelägen fråga för regeringen. Där har vi ett brett batteri av åtgärder. Det är viktigt att det blir billigare för arbetsgivaren att anställa en ung person. Det Socialdemokraterna föreslår är att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. De vill höja arbetsgivaravgiften för ungdomar med 16 miljarder. På vilket sätt kan det leda till att fler unga får jobb?Regeringen tycker att det ska vara enkelt och billigt att anställa ungdomar. Sedan ska vi satsa ännu mer på en bra skola så att alla ungdomar får chansen att förverkliga sina livsdrömmar. frågade jag inte om arbetsmarknadsministern delade min uppfattning. Det vet jag att arbetsmarknadsministern inte gör. Jag frågade om arbetsmarknadsministern delade statsministerns uppfattning att den åtgärden är resultatlös. Att ungdomsarbetslösheten är ett stort gissel för samhället kunde vi läsa om i tidningen så sent som där konstaterar att regeringen är resultatlös när det gäller ungdomsarbetslösheten.Min fråga har inte fått något svar. Jag tycker att den kräver ett svar. Delar arbetsmarknadsministern statsministerns uppfattning att den åtgärden inte fungerar? Om arbetsmarknadsministern gör det, vad tänker man i så fall göra för att minska ungdomsarbetslösheten? Om arbetsmarknadsministern inte delar statsministerns uppfattning, vad får det för konsekvenser att regeringen är så splittrad i centrala arbetsmarknadspolitiska frågor? Som utgångspunkt delar jag alltid statsministerns uppfattning. Regeringen har samma uppfattning i den här frågan, det vill säga att det är viktigt att bekämpa arbetslösheten så att alla som kan arbeta ska få göra det. Särskilt viktigt är det för våra ungdomar.Låt oss komma ihåg att av de arbetslösa ungdomarna är mer än hälften heltidsstuderande. Vi talar om ungdomar mellan . En del går i , en del går i gymnasieskolan, en del går på universitet och högskola.Det är ett bekymmer, , vad gäller de ungdomar som slutat skolan utan godkända betyg. För dem erbjuder vi nu en möjlighet att gå tillbaka till skolan. De får ett förhöjt studiebidrag på som en motivering för att de ska gå tillbaka till skolan. Det tillsammans med att det är billigare att anställa och att vi inför lärlingsutbildningar i gymnasieskolan är några exempel på hur vi angriper ungdomsarbetslösheten.Svaret på frågan är att regeringen har en enad hållning. Det här är viktiga frågor, jobblinjen ligger fast, och jag delar statsministerns uppfattning att vi ska prioritera att alla som kan arbeta ska få göra det. Vi har gått igenom en finanskris och är just nu också inne i en skuldkris i . har vi sett att sysselsättningen ökat mycket starkt, och vi har sett ett minskat utanförskap. Men vi ser också ett stort samhällsproblem, nämligen en hög ungdomsarbetslöshet.Det finns de som i den politiska debatten nu talar om att avveckla många av de reformer som redan har gjorts för att öka ungas sysselsättning. Jag skulle vilja fråga arbetsmarknadsministern hur hon vill utveckla fler reformer för att vi ska minska ungdomsarbetslösheten. Det är ett mycket angeläget område. Jag tror att det är mycket viktigt - och det visar också forskningen - att vi gör bryggan från skolan till arbetslivet bättre. Vi måste förstärka lärlingsutbildningarna, för det skiljer från länder som , , och . Lärlingsutbildningarna måste vara ett inslag även i . inför vi mer praktik i gymnasieskolan med lärlingsutbildningar där ungdomarna är halva tiden i skolan och halva tiden på en arbetsplats.Sedan är det viktigt att även näringslivet gör mer genom att ta emot ungdomar på praktikplatser. Det behöver alltså vidtas flera olika åtgärder. Där är skolan den absolut viktigaste delen, men det är också viktigt att arbetsgivarna inser att det är möjligt att anställa en långtidsarbetslös person.Som exempel kan jag nämna för att om man anställer en ungdom som länge varit borta från arbetsmarknaden kostar det arbetsgivaren, med de stöd vi har möjlighet att ge, ifall en ungdom får ett särskilt anställningsstöd. Det finns alltså många drivkrafter för arbetsgivarna att faktiskt anställa dessa ungdomar. Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag tror att det är oerhört viktigt att arbetslinjen fortsätter att utvecklas. har haft stor ungdomsarbetslöshet , och den kommer inte att lösas med någon enskild åtgärd.Många av de åtgärder som arbetsmarknadsministern presenterar låter lovande, men jag skulle ändå vilja lyfta upp en sak som jag tycker att det vore viktigt att arbetsmarknadsministern kommenterade. Det finns på den svenska arbetsmarknaden en del avtalsområden som öppnat upp för lärlingsanställningar. Regeringen har aviserat att en utredning pågår om lärlingsprovanställning. Jag skulle därför vilja veta ifall arbetsmarknadsministern anser att man kommer att kunna införa en sådan anställningsform. Vi kommer mycket riktigt att få förslag på hur ungdomar ska kunna erbjudas anställning som lärlingar ute på företagen, med ett utbildningsinnehåll.Å ena sidan vill vi att ungdomarna ska gå tillbaka till skolan och få det förhöjda studiebidraget på . Å andra sidan vill många ungdomar komma ut och jobba. De både kan och vill visa vad de går för. Då är det viktigt att vi har en annan anställningsform, denna lärlingsprovanställningsform.Vi kommer alltså att få förslag om det , och ambitionen är att kunna genomföra den . På så sätt har vi ännu fler verktyg i verktygslådan - utbildning, praktik, lärlingsutbildning. Vi sänker trösklarna in, gör det billigare att anställa och ser till att det också finns en arbetsrätt som stöder detta så att det exempelvis blir enklare att visstidsanställa. Det gör att fler ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Mina frågor går till finansmarknadsminister och berör många kommuner och det kommunala utjämningssystemet. Finansmarknadsministern och jag har haft en dialog om detta tidigare, men jag saknar fortfarande besked.Just sitter man i många kommuner i vårt avlånga land och gör sin budget . De vet inte hur de ska räkna, för regeringen förhalar beslut, besked, vad som gäller. Det innebär att kommunerna kanske till och med måste avskeda folk eftersom regeringen inte ger besked om när det nya utjämningssystemet kommer att börja gälla.Mina frågor till finansmarknadsministern är mycket enkla: När kommer regeringen att föreslå att det nya systemet kommer att gälla? Finns det någon tid över huvud taget? Om inte, hur kan ni försvara er gentemot kommunerna? Ett kommunalt utjämningssystem är per definition ett nollsummespel - hälften förlorar, hälften vinner. råkar det vara så i just det här förslaget att väldigt många fler vinner än förlorar. Det kanske är av kommunerna som vinner och som förlorar. Men det är fortfarande ett nollsummespel. Det betyder att vinner lite grann och förlorar ganska mycket. Det naturliga är då förstås att det i av remissvaren från kommunerna står att detta är bra och i att det är dåligt.Nu finns det några andra remissinstanser som har ett övergripande synsätt och inte tittar exakt hur det går för den egna plånboken. Ett sådant exempel är Statskontoret, där man allvarligt ifrågasätter systemets karaktär vad gäller tillväxtpotential i . Detta måste vi ta på största allvar. Frågan bereds därför fortfarande i . Jag är väl medveten om att det är ett nollsummespel och att det är som vinner och som förlorar. är det en tillfällighet, tycks det, att de verkar vara moderatstyrda kommuner i som på detta sätt bromsar eller förhindrar att man får besked.Jag säger inte att jag vill att det som utredningen föreslår ska gälla från , men regeringen borde komma med ett besked om när det nya systemet ska börja gälla. Det är det som landets alla 290 kommuner vill veta. Vad regeringen sedan lägger fram för proposition är regeringens ensak, men när börjar det nya systemet gälla? Är det 2013, 2014 eller 2015, eller kommer det inget alls? Det beskedet vill landets kommuner ha, så att de kan klara sin ekonomi, vilket borde vara av intresse för finansmarknadsministern. Det är av intresse för mig, regeringen och att vi har ett väl fungerande kommunalt utjämningssystem.Jag har viss förståelse för att man som lokalredaktör på en tidning i glesbygden driver den egna kommunens intressen. Jag har också viss förståelse för att man gör det som lokalpolitiker. Men när vi kommer till och framför allt regeringen måste vi ta mer övergripande hänsyn. Om det är så att den remissinstans som har gått mest på djupet i detta säger att tillväxtpotentialen riskerar att minska dramatiskt med det föreslagna systemet, vilket också överensstämmer med våra egna slutsatser, måste vi ta det på allvar.För kommunerna är det förstås så att gällande system råder tills annat påkallas. Men jag lovar att vi ska komma fram med ett förslag så fort som möjligt. Jag förstår att kommunerna väntar ivrigt. Jag vill ställa en fråga till EU-minister drygt två veckor sedan hölls ett val i , granne till . In i det sista var det oklart om NLD:s representant över huvud taget skulle få ställa upp i valet. Men den här gången var det inget aprilskämt, utan man genomförde ett parlamentsval. Notera dock att det är ett fyllnadsval till ett stort parlament med över 600 ledamöter. Resultatet är på marginalen kring vad NLD:s representanter kan få gehör för. Men det är ett positivt steg som regim har tagit, trots att de har befunnit sig i diktaturställning sedan 1962.Det är väldigt intressant att få höra regeringens bedömning av situationen i , eftersom detta med all sannolikhet kommer att påverka ställningstaganden i EU snart, när man omprövar den så kallade common position. Jag tror inte att var den enda person som jublade när Aung blev folkvald med sitt parti for Democracy.Det som är viktigt att förstå är att man inte ska ropa hej förrän man kommit över bäcken. Det stora lackmustestet för utveckling blir förstås de stora valen 2015. Trots att vi erkänner den historiska framgången - det var 1990 som det var flerpartisystem i landet senast, och vi vet hur Aung och hennes parti har lidit under dessa år - finns det stora problem. Vi har fortfarande många politiska fångar. är ett av de länder i världen som kränker press- och yttrandefriheten allra mest. Etniska minoriteter förtrycks och kränks. Det är gigantiska utmaningar.Vi ska erkänna den demokratiska framgången, men som ledamoten själv påpekade är detta bara en liten del av landets kommande demokrati. Vi får följa detta oerhört noga. Jag tackar statsrådet för svaret. Det som oroar mig lite grann är att både och vissa europeiska länder, även enskilda statsråd, redan nu har talat om att man ska börja lätta på sanktioner. Någon har till och med föreslagit att man ska upphäva samtliga sanktioner. Jag vill varna för en sådan inriktning så efter detta fyllnadsval, eftersom det är ett litet antal platser det handlar om, precis som statsrådet säger. Det påverkar inte situationen för de politiska fångarna eller medierna och definitivt inte för den demokratiska oppositionen. Jag skulle gärna vilja höra en kommentar om sanktionerna mot . Det stämmer att inte minst EU tillsammans med och flera andra har haft oerhört tuffa sanktioner. Det kommer man att fortsätta med på många fält. Men sanktionerna har lättat . När vi såg vissa öppningar 2010 upphävdes en del sanktioner mot militärregimens ledarskikt.Jag håller med ledamoten om att man ska vara oerhört försiktig. Det gäller inte bara sanktioner mot , utan det är ur ett globalt perspektiv. Man måste alltid lyssna noga på vad den legitima demokratiska oppositionen i landet vill ha. Aung har inte uttryckt någon tydlig vilja.Det är också väsentligt att oppositionen i inte bara består av for Democracy. Det finns flera andra partier, som är väldigt oorganiserade och extremt svaga. Det är viktigt att ha ett brett perspektiv.Jag tycker att det är viktigt att vara försiktig. Vi ser en del öppningar, men man får inte fatta några förhastade beslut. Exempelvis vill Asean, som organiserar länder i , lätta på alla sanktioner, och det tycker jag är totalt fel väg att gå. Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern.I en rättsstat är principen om allas likhet inför lagen en självklarhet. I har staten när det gäller det arbetsrättsliga området gett långtgående befogenheter till arbetsmarknadens parter. Dessa ansvarar inte bara för de gemensamma regelverken, som kollektivavtalen, utan också för deras tillämpning och rättskipning genom de mekanismer som finns för konflikthantering.Nu har vi en situation på arbetsmarknaden där vissa fackföreningar, framför allt , väljer att utesluta medlemmar som är politiskt aktiva i partier som förbundsledningen ogillar. Detta gör man med hänvisning till föreningsfriheten och rätten att själv välja ledning, medlemmar, stadgar samt mål för verksamheten. Man är också mycket tydlig med detta på sin egen hemsida.Även om uteslutna medlemmar skulle omfattas av kollektivavtalen missgynnas de när det gäller tillämpningen och rättskipningen på det arbetsrättsliga området, menar jag.Är det regeringens uppfattning att arbetsmarknadens parter har rätt att begränsa vissa arbetstagares rättigheter på det arbetsrättsliga området? Jag tackar för frågan. Min uppfattning är att fackliga organisationer är ideella föreningar som har stadgar och en demokratisk uppbyggnad. Jag vet också att det oftast sker väldigt långa processer innan en medlem blir utesluten ur en facklig organisation. Det är en viktig fråga för de här föreningarna liksom andra föreningar att bestämma om regler för medlemskap i sina respektive föreningar. Jag tackar för svaret. Naturligtvis har jag ytterligare några följdfrågor.Man säger klart och tydligt på sin hemsida att man utesluter alla medlemmar som är aktiva i . Jag menar att en fackförening inte är en vanlig förening. De verkar ofta under monopolliknande förhållanden, och de har tillsammans med arbetsgivarorganisationerna fått av staten inte bara befogenheter utan också ansvar och förtroende att hantera stora delar av arbetsrätten.Uppenbarligen vill Transports ledning skrämma sina medlemmar att inte engagera sig politiskt i bland annat . Jag hade själv turen att vara medlem i en demokratisk fackförening den dag jag sades upp på grund av mitt politiska engagemang i . Hade jag däremot varit medlem i Transport hade jag själv tvingats att civilrättsligt driva frågan vidare i tingsrätten och Arbetsdomstolen med stora ekonomiska åtaganden och möjligtvis ett skralt resultat som följd.Är regeringen beredd att vidta åtgärder för att förmå arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och förvalta det förtroende som staten har gett dem på det arbetsrättsliga området? Jag uppfattade att uttryckte något om att han sagts upp från sin anställning. Politiskt engagemang är inte saklig grund för uppsägning enligt lagen om anställningsskydd, såvitt jag kan se.Däremot styrs organisationerna av demokratiskt fattade beslut. En medlem i en organisation kan påverka demokratiskt fattade beslut genom att till exempel skriva motioner till sin förening, region, stämma eller vad det kan kallas inom respektive organisation.En medlem som omfattas av kollektivavtal har de rättigheterna alldeles oavsett om han är medlem i en organisation eller inte. Det är en viktig fråga för facken och deras medlemmar att hantera och inte en fråga för regeringen. Det är arbetslinjen som gäller för arbetsmarknadsministern . Även min fråga går till arbetsmarknadsminister alliansregeringen tillträdde har vi på många områden uppmuntrat att vi har öppenhet och flexibilitet. Vi har många olika aktörer som finns med så att man ska kunna välja i samhällets olika välfärdstjänster. Vi har öppnat inom Arbetsförmedlingen för olika typer av förmedlingstjänster som coachning och åtgärder i olika former. Det är lite intressant att fundera kring om det inte är dags att gå ytterligare ett steg.Jag vet att arbetsmarknadsministern har varit på besök i åtminstone före sin tid som minister och tittat på den modell som man har där. Jag konstaterar även att presenterar en rekryteringsenkät. En av de saker de tittar på är att företagen har problem att rekrytera rätt personer.Skulle arbetsmarknadsministern vara intresserad av att öppna för att privatisera Arbetsförmedlingen? Jag tackar för frågan. Det är väldigt viktigt att de som är arbetslösa och arbetsgivare som söker arbetskraft kan hitta varandra så att matchningen blir ännu bättre. En av Arbetsförmedlingens allra viktigaste områden är matchningen på arbetsmarknaden.Man kan å ena sidan säga att Arbetsförmedlingen har ett uppdrag att arbeta med de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. Vi talar då om unga utan utbildning, personer födda utanför och och funktionsnedsatta personer. Det är deras huvudgrupper tillsammans med arbetsgivare som är en kundgrupp.Jag är öppen för andra modeller. Vi har också gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att jobba mer mot ett valfrihetssystem. Man ska ta till vara de goda erfarenheter som finns från andra länder men utan att slänga ut babyn med badvattnet. Det finns många olika modeller man kan titta på.Jag är dock bekymrad när en del arbetsgivare uttrycker att Arbetsförmedlingen har stora brister utan att de själva har använt Arbetsförmedlingens tjänster. Av de arbetsgivare som anlitar Arbetsförmedlingen är åtta av tio nöjda med den service de får.Jag vill understryka att jag tycker att Arbetsförmedlingen gör ett bra jobb. Men det kan ändå finnas utrymme för andra aktörer. Tack för svaret, arbetsmarknadsministern!Det finns ändå en skillnad. Det vi har gjort tillsammans är att ge Arbetsförmedlingen en möjlighet att öppna på vilka områden man ska kunna använda sig av lagen om valfrihet. Man har fortfarande kvar makten hos Arbetsförmedlingen att göra det.Det som skulle tycka vara intressant att pröva är att ge den arbetslöse makten att rösta med fötterna. Vem tror jag skulle vara bäst att hjälpa mig komma i arbete? Det kan vara någon som har specialiserat sig på ungdomar, dem som är 55-plus eller på bageribranschen.Jag träffade en bagare för inte så länge sedan som ringde till Arbetsförmedlingen och behövde en bagare "". Fyll i formulären så ska vi se om vi inte kan ordna någon , var svaret hon fick.I detta finns det många bitar som måste fungera bättre. Det finns de som är nöjda med de tjänster som erbjuds. Men för dem som inte är det vore det oerhört viktigt att öppna för de arbetssökande att själva kunna välja. Vem vill jag ha till hjälp för att komma ut på arbetsmarknaden? Det är intressanta idéer. Det finns också möjlighet att titta närmare på det. Arbetsförmedlingen har tjänster med nationell platsbank och cv-databas där man jobbar på ett ännu bättre sätt mot arbetsgivare.Regeringen har varit väldigt tydlig med att man måste förbättra relationerna med arbetsmarknadens parter och arbetsgivarna så att man förbättrar matchningen ännu mycket mer. Det tror jag är det allra viktigaste steget just nu.Vi har en oroande arbetslöshet inom vissa grupper, som också nämner. Arbetsförmedlingen har uppdraget att titta närmare på detta med valfrihetssystem. Det blundar vi inte alls för. Det behövs fler aktörer och fler som matchar de arbetslösa med de lediga jobben. Jag skulle vilja ställa en fråga till kulturministern. Jag utgår från entitans princip. Entitan är en liten envis fågel som samlar dubbelt så mycket frö om hösten. Om vintern blir hård och den blir hungrig ska den kunna hitta ett frö.Jag undrar om ministern tillämpar lite grann av den principen när det gäller Kulturarvslyftet som har pågått ett tag. Det är en jättestor och viktig satsning på digitalisering, inventering och vård av vårt kulturarv. Jag tror att man har lagt in 800 miljoner. Som ett nav i detta fungerar Riksantikvarieämbetet.Det har varit en stor diskussion om detta, eftersom det också blev ett arbetsmarknadsprojekt. Det är i och för sig vällovligt. Men man har frågat efter expertisen och den fackliga kompetensen i detta vidlyftiga företag.Jag och många med mig skulle gärna vilja få en liten lägesrapport om hur landet ligger. Det gläder mig att även ser att det är en väldigt viktig satsning. Det är ett samarbete, som också påpekar, mellan och . Det är en treårig satsning. Det handlar om 800 miljoner kronor.Om jag tolkade fråga rätt frågade han om kompetensen hos handledarna. Den kompetensen står för. Det har fått avdelade inom denna satsning . Det kan handla om att anställa konservatorer, antikvarier, bibliotekarier, byggnadsvårdare och många andra. De har den kompetensen sedan gammalt. Det är också de personerna som ska handleda de arbetslösa.På och Arbetsförmedlingens hemsida finns också mer information. Jag frågade för någon vecka sedan hur långt man har kommit. Jag kommer att få en rapport . Men jag vet att det har kommit in ansökningar till . Jag tackar för det. Det som är intressant att veta är hur lång framkörningssträckan är med utbildningen.Om jag har förstått det hela rätt är det en viss grupp som jobbar med detta och de tidigare arbetslösa. Jag har för mig att man hade tänkt sig att sammanlagt 4 400 skulle få en vettig sysselsättning. Min fråga är: Hur många är det som har kommit in i detta som också jag tycker väldigt viktiga arbete? Finns det någon uppgift om det vore jag tacksam. Jag frågade efter precis samma sak för sedan. Jag kommer att få en sammanställning eller en rapport om det , tror jag det är. Jag vet att det har kommit in ansökningar.Jag vet också det finns en sträcka från det att man skickar in en ansökan. Det kan vara en ideell förening likväl som ett museum, en hembygdförening eller annat. Det går inte . Den formen av snabba lösningar har vi inte i ett land som med omfattande regler. Det ska också vara bra arbetsplatser och välkomnande arbetsplatser.Jag vet att arbetet pågår. Jag skulle själv önska att det gick fortare. är det tänkt att drygt 4 000 personer som står långt från arbetsmarknaden men som vill och kan jobba ska kunna utföra dessa viktiga uppgifter inom kulturarvet.Under år ett hoppas man att drygt 1 000 personer ska kunna få jobb. Det gäller hela landet, ideella föreningar, länsmuseer, bibliotek och naturligtvis även statliga institutioner. Jag återkommer gärna till . Min fråga är till statsrådet är en lång följetong i svensk politik. Utredningarna har närmast avlöst varandra. Den senaste utredningen hade det unika att den var helt enig. Det gällde alla partier och ledamöter från olika delar av landet. Det fanns ingen reservation och inget särskilt yttrande. När SKL-styrelsen gav sitt yttrande var också det ett enigt yttrande.