kam-ad · H0C120121116ad · 2012-11-16 09:15:00 — Aktuell debatt om de ökade varslen på arbetsmarknaden. har begärt debatten. Från regeringen deltar arbetsmarknadsminister (M). Regering och riksdag måste göra sitt yttersta för att möta varselvågen, och det mycket snabbt.Hela 55 000 personer har varslats . Det är en ökning med jämfört med . Därtill ska läggas alla de visstidsanställda som redan har fått gå.Drygt 400 000 är arbetslösa, och drygt hälften av dem är långtidsarbetslösa. Det gör situationen extra allvarlig, för nu kommer de ännu längre från arbetsmarknaden.Vart tredje byggföretag och av industriföretagen räknar med neddragningar framöver. Då går det redan hela elva arbetslösa på varje ledigt jobb hos arbetsförmedlingen. Regeringen behöver inse att det inte är de arbetslösa som det är fel på, för det är det här som alla de som varslas på , , , , , Holmen, Husqvarna med flera faktiskt möter.Regeringens glassiga prognoser över arbetslösheten måste läggas åt sidan. Er budget är verklighetsfrånvänd. Ni måste faktiskt se verkligheten i vitögat. Det är ni skyldiga alla dem som drabbas av arbetslöshet men också för att rädda de jobb som kan räddas.Läget är nu värre än när ni lade fram budgeten. nya prognoser visar att alla indikatorer i så gott som varje bransch pekar åt fel håll, och exporten sjunker som en sten.Arbetslösheten är ett politiskt ansvar. Vi anser att vi inte har råd med arbetslöshet. Därför kräver vi att regeringen lägger fram en tilläggsbudget för att möta detta kritiska läge. är ju faktiskt ett land där det finns massor av arbetsuppgifter som behöver utföras.Vänsterpartiet har lagt fram en budget som möjliggör 100 000 nya jobb. Det behöver byggas hyresrätter, miljonprogrammen behöver rustas, det behövs fler lärare i skolan och fler anställda i äldreomsorgen, det behövs investeringar i energiomställning och nya järnvägsspår, och det behövs en modern industripolitik. Vi föreslår stora satsningar på utbildnings- och arbetsmarknadspolitik för att rusta människor för att kunna ta ett arbete.Min uppmaning till regeringen är därför: Ta ert ansvar för arbetslösheten och för jobben, lägg fram en tilläggsbudget! Krisen i går in på sitt femte år, och har tack vare ordning och reda i ekonomin en av starkaste finanser. Sysselsättningen har lyckats hållas på en relativt hög nivå och till och med ökat . Men ökningen av varslen som vi sett är allvarlig. ser vi en ökning av varsel på många orter. Jag känner en stark empati för människor som oroar sig för jobben men även för andra som påverkas.Regeringen tar allvarligt på situationen. Vi presenterade en väldigt expansiv budget som många kritiserade för att den var för omfattande. Det är en budget med fokus på tillväxt och som motverkar att människor fastnar i arbetslöshet.När vi pratar om det ökade antalet varsel måste vi också påminna oss om vad som driver varsel av det slag som vi ser i just . är ett litet, exportberoende land. exporterar vi varor och tjänster till belopp som motsvarar halva vår bnp. Drygt hälften av dessa varor och tjänster går till , eller, skulle jag vilja säga, skulle ha gått till om länderna haft möjlighet att köpa våra produkter.Osäkerheten kring den globala ekonomin är fortsatt stor, och det hänger samman med att det saknas långsiktigt hållbara lösningar på skuldkrisen i euroområdet. Det får konsekvenser för svensk ekonomi. När efterfrågan på svenska exportprodukter sjunker så pass kraftigt som leder det till minskad orderingång för de svenska exportföretagen men också för underleverantörer.Hur ska man då utforma en politik som möter det faktum att efterfrågan inte sjunker i utan i vår omvärld och att krisen alltså är importerad? Ja, fru talman, jobben är fortsatt regeringens viktigaste fråga. Tack vare att vi fört en ansvarsfull politik, återupprättat arbetslinjen, ökat sysselsättningen och minskat utanförskapet har , till skillnad från övriga , utrymme för tillväxtfrämjande reformer.I den budget som presenterades och som gäller /13 har vi tagit höjd för den sämre ekonomiska utvecklingen. I budgeten satsar regeringen ytterligare på olika reformer som stärker svensk ekonomi på lång sikt och som stöder återhämtningen i svensk ekonomi. Det handlar bland annat om en sänkt bolagsskatt under genomsnittet i för bättre förutsättningar för jobb och investeringar. Det stärker företagens konkurrensvillkor här i så att fler jobb kan räddas kvar och skapas.Vi satsar också på avsevärda infrastruktursatsningar för ett robust och modernt transportsystem som bidrar till att skapa jobb och tillväxt i hela . Därutöver satsar vi på forskning och innovationer för att kunna behålla och ytterligare förstärka position som framstående forskningsnation. Därutöver satsar vi på ett ungdomspaket för fler vägar till jobb för unga samt ytterligare för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet.Sveriges starka position möjliggör dels dessa tillväxtfrämjande investeringar för fler jobb i växande företag, dels åtgärder som möter krisen och motverkar att människor fastnar i arbetslöshet. har vi säkerhetsmarginaler för att kunna stimulera ekonomin ytterligare om krisen skulle fördjupas i euroområdet.Fru talman! ser vi en ökning av antalet varsel, och det beror i huvudsak på det jag nämnde inledningsvis om den svaga internationella tillväxten och det minskade antalet orderingångar. är ingen isolerad ö. Vi påverkas av vår omvärld. Krisen beror inte på att svenska företag har fel eller dåliga produkter. Den beror inte heller på att de anställda skulle ha fel kompetens. Den beror på saker som är utanför vår kontroll.Personer varslas som har hög kompetens, yrkeskunnande, erfarenheter och utbildningar. När man tittar på vilka det är som varslas är det viktigt att påminna sig om att vi har goda resurser för omställning. Det här är i grunden personer som står väl rustade och som har ett arbete. Det innebär att med de omfattande resurser som Arbetsförmedlingen har, såväl ekonomiskt som personellt, och den större frihetsgrad som förmedlingen har finns det goda förutsättningar att hjälpa människor vidare. Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så att de gör bäst nytta. Arbetsförmedlingen har stor erfarenhet av att hantera varsel och har väl upparbetade rutiner. Det krävs också ett nära och tätt samarbete med omställningsföretagen som hjälper personer som har blivit arbetslösa.Även om antalet varsel har stigit är det fortfarande en bra bit från de nivåer som rådde 2008-2009. När det var som värst låg varslen nästan på en fördubblad nivå jämfört med nu.Samtidigt vill jag poängtera att alla varsel inte behöver leda till uppsägningar, eftersom en del varsel tas tillbaka eller minskas. Alla uppsägningar leder i sin tur inte heller till arbetslöshet. Vi ska dessutom komma ihåg att även nu när vi ser varsel skapas det nya arbeten. anmäldes ytterligare 52 000 nya platser till Arbetsförmedlingen. Det gäller alltså att jobba med omställning, att satsa på människor och utbildning. Då klarar vi framtidens utmaningar.Den fortsatta oro vi ser i vår omvärld innebär att den ekonomiska utvecklingen dämpas och tillväxten blir lägre. För att möta detta har regeringen lagt en offensiv budget med reformer på just för att investera för jobben och för framtiden i . Så säkrar vi morgondagens jobb. Jag tror att det är nyttigt om vi här i försöker sätta oss in i den situation man hamnar i om man blir varslad. Man drabbas av oro. Innan man själv blir varslad har man fått se flera av sina arbetskamrater gå - de som hade visstidsanställningar, de som var vikarier och de som var från bemanningsföretag har redan försvunnit. Sedan kommer varslet för dem som är kvar, för dem som har de fasta tjänsterna. Det är människor som känner stor oro för sin framtid. Många har betalat till en arbetslöshetsförsäkring år , för att ha en trygghet om det värsta händer och man förlorar jobbet.Den tryggheten har regeringen tagit bort med ett penndrag så att man nu inte bara känner oro för att behöva söka ett nytt jobb utan också för om man ska klara sin försörjning. Ska man klara hyran, ska man klara kostnaderna för huset, ska man klara att ta hand om sina barn eller ska man tvingas att söka socialbidrag.Man hör av sina vänner som har vänt sig till Arbetsförmedlingen att många av dem är mycket missnöjda eller inte har fått någon hjälp alls. Man vet att det har gjorts kraftiga nedskärningar i vuxenutbildningen och i arbetsmarknadsutbildningen. På många håll har också de mindre och medelstora högskolorna drabbats av stora nedskärningar. Det här vet man när man drabbas av varsel.Varselvågen är inte lika stor som den var , det är sant. Men utgångsläget är mycket värre, för arbetslösheten är nu på en väldigt hög nivå på . Långtidsarbetslösheten har med en borgerlig regering stigit katastrofalt. När regeringen tillträdde var antalet personer som varit arbetslösa , och alltså varit riktigt länge från arbetsmarknaden, runt 26 000-27 000 personer. är det över 70 000 personer som står oerhört långt från arbetsmarknaden. Det syns också på att fas 3, som är regeringens viktigaste arbetsmarknadspolitiska åtgärd, fortsätter att växa lavinartat.Den budget som regeringen presenterade var baserad på prognoser som man kan fråga sig om de var skrivna i ett parallellt universum. Regeringens prognoser skiljer sig från alla andras prognoser, och visar verkligheten att man har hamnat allt längre bort från det universum som de flesta av oss och de varslade befinner sig i.Regeringen gjorde i sin budget prioriteringen att lägga oerhört stora resurser på vidlyftiga skattesänkningar för de bolag som är mest lönsamma . Det är att inte skaffa sig någon buffert för framtiden.Vi gjorde ett annat val. Vi har prioriterat de åtgärder som leder till nya jobb och som rustar människor att kunna ta de jobben. Vi socialdemokrater har också sagt att vi känner osäkerhet för framtiden och har tagit höjd genom en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ som går att använda.Herr talman! Det behövs ingen tilläggsbudget, för budgeten är inte beslutad. ska ta ställning till ramarna, men det finns fortfarande möjlighet att anpassa ramarna till verkligheten. Det är vad jag vill uppmana till.Om vi lyssnar på arbetsmarknadsministern hör vi henne säga att hon känner empati för dem som varslas. Jag tror henne. Problemet är att de inte har någon nytta av den empatin när hon säger att hon är nöjd och att regeringen redan lagt fram alla de förslag som behövs, de förslag som alltså är baserade på den prognos som säger att allt kommer att gå bra och arbetslösheten sjunka.Arbetsmarknadsministern säger också, helt överraskande, att hon är nöjd med och känner tillförsikt inför Arbetsförmedlingens beredskap. Det tror jag att hon är ganska ensam om. Arbetsförmedlingen är den myndighet som har lägst förtroende av alla hos den svenska befolkningen. Arbetsförmedlingen är en myndighet som inte har möjlighet att använda resurserna på det mest effektiva sättet för att rusta människor att kunna ta jobben. Arbetsförmedlingen är en myndighet som skickar tillbaka pengar till regeringen, trots att vi har en skyhög arbetslöshet.Herr talman! Det krävs en förändrad satsning i den ekonomiska politiken för tillväxt och nya jobb. Men det krävs också akuta insatser för dem som ställs utan jobb och som varslas. Där kräver vi en förbättrad arbetslöshetsförsäkring så att man inte dessutom ska behöva vara orolig för sin ekonomi när man söker ett nytt jobb. Vi kräver att man ska få hjälp av Arbetsförmedlingen , och , med individuellt utformade insatser. Man ska ha rätt till utbildning för att rusta sig för de nya jobben.Den svenska arbetsmarknaden underpresterar. kom med en rapport som visar att matchningsproblemen bara växer. Det så kallade rekryteringsgapet är rekordstort. Det beror på en arbetsmarknadspolitik som nedprioriterar utbildning, och det betalar vi ett mycket högt pris för . besökte jag här i och träffade även representanter för facket. Där fick jag i verkligheten se effekterna av varslen. Över 1 500 medarbetare har blivit varslade om uppsägning, och både facket och företagsledningen uttryckte stor oro för utvecklingen. De vittnade också om den oro som många av de anställda känner.Dessa varsel är inget unikt för och , utan det sker runt om i vårt land. Det sker just nu i , , , , och på många andra ställen. Listan kan tyvärr göras lång. Många av våra stora, stabila företag varslar - , , och många fler. Runt om i landet går människor och är oroliga för sin framtid. Det är familjer som inte vet hur de ska få ihop ekonomin om bara några månader.Extra bekymmersamt är att de varselbesked som massivt kommer över landet kommer i då vi redan har hög arbetslöshet. Den utvecklingen gör en redan allvarlig situation än allvarligare. Redan före varselvågen var av svenskarna utan arbete, och tillkommer tiotusentals människor, vilket förvärrar situationen ytterligare. Det är djupt oroande.Vi anser att regeringen mött utvecklingen med passivitet, vilket oroar oss. Vi tror inte att det är rätt recept för framtiden. Den budget som regeringen lagt fram och som vi snart ska debattera i bygger på orealistiska prognoser som säger att arbetslösheten kommer att sjunka snabbt och dramatiskt framöver. Det finns många tecken på att regeringens prognoser varit allvarligt felaktiga. I stället ser vi hur arbetslösheten i vårt land ökar. har i sina nya prognoser justerat ned siffrorna och tror nu på ökad arbetslöshet och lägre tillväxt jämfört med tidigare presenterade siffror.Regeringens budget, som bygger på felaktiga prognoser, innebär att man inte förberett samhället. Man har inte en politik för att ta hand om varselvågen. Tvärtom har regeringen på en del områden till och med förvärrat situationen. Vi tycker att förtjänar bättre. har regeringen gjort ändringar i våra trygghetssystem. Det har medfört att hundratusentals människor lämnat a-kassan. Dessutom har människor tvingats ut ur sjukförsäkringen.När varslen nu slår mot finns därmed hundratusentals människor som inte har möjlighet till ersättning vare sig från a-kassan eller från sjukförsäkringen. Det i sin tur innebär att en redan nedåtgående konjunktur kommer att gå nedåt ännu mer när man inte klarar av att hålla efterfrågan uppe. De människor som ekonomiskt kommer att gå på knä kommer inte att kunna efterfråga svenska produkter och tjänster. I stället är de hänvisade till kommunernas försörjningsstöd, vilket slår hårt mot en redan ansträngd kommunekonomi. Det är ännu ett exempel på att utvecklingen går åt fel håll.Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen - som tidigare talare tog upp - lämnar mycket övrigt att önska, anser vi. ser vi att Arbetsförmedlingen skulle vilja göra mer men tvingas lämna tillbaka resurser till regeringen eftersom de enligt sina direktiv inte kan anpassa sig till dagens verklighet med stora varsel och stora behov.Vi är bekymrade över att regeringen inte tagit fram en arbetsmarknadspolitik som förmår möta varslen. När varslen nu haglar och arbetslösheten stiger är det oerhört viktigt att kunna erbjuda aktiva utbildningsinsatser för att rusta dem som blir arbetslösa. Vi ser hur vi som vi har en utveckling där arbetslösheten stiger har företag som skriker efter kompetent arbetskraft. Därför anser vi det vara direkt oansvarigt att inte göra stora satsningar på yrkesutbildningar, fler platser på komvux, ytterligare platser och bättre kvalitet vid universitet och högskolor. Det skulle vara en politik som offensivt förmådde möta varslen och såg till att rusta de människor som hamnar i arbetslöshet för det som arbetsmarknaden kräver.Tvärtom ser vi hur regeringens politik ställer människor utanför vår gemensamma trygghet och inte ger dem chansen att få den utbildning och den kompetens som behövs på dagens arbetsmarknad. En regering som talat mycket om vikten av att bekämpa utanförskapet har i högsta grad i stället bidragit till att tvinga ut nya grupper utanför arbetsmarknaden och vår gemensamma trygghet.Vi ser behov av att göra en omställning av politiken, att möta den ekonomiska nedgången och de ökande varslen med en aktiv politik för fler jobb. Vi tycker att det behöver göras stora insatser för att minska kostnaden för att anställa. Därför har vi i vår budget föreslagit rejäla sänkningar av arbetsgivaravgiften. Det gäller både den generella arbetsgivaravgiften som riktar sig till alla företag och den som specifikt riktas sig till de små och medelstora företagen, där många av de senaste årtiondenas jobb skapats. Med all sannolikhet kommer utvecklingen att vara densamma även i framtiden.Våra små och medelstora företag behöver bättre villkor för att kunna behålla sina anställda och även kunna anställa nya människor. Det får de möjlighet till med budget men tyvärr inte med regeringens. Regeringen har i stället valt att prioritera en kraftig sänkning av bolagsskatten, som knappast är rätt sätt att möta en vikande konjunktur.Vi ser också stora behov att investera i omställningen av . Vi har en politik med åtgärder för att möta de långsiktiga behoven, för att möta klimat- och miljöutmaningarna. Det låter sig utmärkt kombineras med skapandet av nya jobb och företagsmöjligheter. Genom att göra stora investeringar i till exempel järnvägsutbyggnad, järnvägsunderhåll, utveckling av energisystemet, effektivisering av våra bostäder kunde vi skapa tiotusentals nya arbetstillfällen, vilka skulle vara mycket viktiga för att kunna möta varselvågen.Mot den aktiva politik som föreslår ställer regeringen en häpnadsväckande passivitet. Vi ser en arbetsmarknadsminister som står i tv och lovar att följa utvecklingen. Tyvärr lugnar det nog ingen. Vi behöver aktivt möta utvecklingen. Självklart är varselvågen djupt problematisk. Utgångsläget är dock inte så dumt. Vi har en väl fungerande svensk ekonomi med god tillväxt men med alltför hög strukturell långsiktig arbetslöshet. Ovanpå detta kommer varsel om en konjunkturbaserad ökad arbetslöshet - 10 300 personer , en arbetslöshet på strax . Dock vill jag understryka det som , , skrev i går, nämligen att den svagt positiva trenden för antalet sysselsatta i svensk ekonomi kvarstår i oktober 2012.Vilken är då diagnosen? Det är viktigt att ställa den rätt. Efterfrågan på svenska varor och tjänster faller hos kunder i andra länder. Svag efterfrågan och skuldproblem finns i dessa länder. Av varslen var att hänföra till den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin. Den ensam hade fler varsel än byggbranschen, handeln och den offentliga sektorn tillsammans. Detta är alltså fokuserat på den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin.Den första försvarslinjen är att med all kraft söka häva den internationella ekonomiska krisen, särskilt i EU. Vi ska naturligtvis inte som land sitta på läktaren, utan vi ska aktivt, engagerat och kompetent delta i ansträngningarna att komma till rätta med de här ländernas problem, för att de möjligt ska komma tillbaka och öka sin efterfrågan på varor och tjänster från Sverige.Jag tar upp och betonar detta eftersom har kallat till denna debatt och det är det parti som tillsammans med säger nej till att engagerat och kompetent arbeta för att lösa dessa problem på EU-nivå.Den andra försvarslinjen gäller kronkursen. Det är ett centralt problem i situationen med dessa varsel. Vi har en situation där många i konkurrensutsatt industri klagar på kronkursen och att kronan har stärkts . Det som är den dramatiskt annorlunda situationen jämfört med många andra gånger är att kronan nu stärks när konjunkturen faller; vanligtvis är det så att kronan försvagas. Företagen hamnar i ett skruvstäd med sämre efterfrågan och sämre konkurrensförmåga. Att kronan stärks beror i sin tur på att är en välskött stabil ekonomi och en trygg hamn för utländska investerare.Vi vill naturligtvis inte försvaga kronan genom att vansköta ekonomin. Men om sänkte räntan skulle det bli mindre lönsamt att hålla stora pengar i . Sannolikheten för en svagare krona skulle öka. Våra exportföretags konkurrenskraft skulle öka. Varslen skulle bli färre och arbetslösheten mindre.Nu är det så att har gjort ganska klart att en allt viktigare faktor för dem i räntepolitiken är att de måste hindra en ökning i hushållens upplåning och skuldsättning. Om beslut tas som minskar de samhällsekonomiska riskerna med hushållens skuldsättning öppnar det för en lägre riksbanksränta och därmed sannolikt en svagare krona och lägre arbetslöshet i just den typ av företag som är mest varseldrabbade. Det går inte att komma runt att kronans förstärkning är ett akut problem för många företag. Då talar jag om den konjunkturrelaterade varselvågen.Nästa försvarslinje är att driva en mer expansiv finanspolitik, det vill säga att i Keynes anda öka den inhemska efterfrågan för att på så sätt balansera den fallande internationella efterfrågan. Regeringen har på denna punkt identifierat ett reformutrymme på . Det är Alliansens efterfrågestimulans som minskar arbetslösheten.Med tanke på retoriken här skulle man kunna tro att oppositionspartierna står för en väsentligt större efterfrågeökning än Alliansen. Det hade varit logiskt, med tanke på den retorik som de har här och . Tvärtom har oppositionen en svagare inhemsk efterfrågan i sina budgetförslag än Alliansen, det vill säga en politik som leder till fler varsel och högre arbetslöshet. Socialdemokraterna har 18 miljarder, det vill säga 5 miljarder lägre efterfrågan. och har ca 4 miljarder lägre inhemsk efterfrågan. Oppositionens finanspolitik är splittrad, men den har ett gemensamt drag: Den skulle om den fick genomföras leda till fler varsel och färre jobb på grund av lägre efterfrågan.Nu är det inte bara saldot i finanspolitiken som spelar roll, utan även mixen av intäkter och utgifter. Vad gäller bolagsskatten, som varit uppe här, blir tidpunkten för Alliansens sänkning väldigt lämplig; den ska träda i kraft . Sänkningen stärker Sverigebaserade företags konkurrensläge och håller exporten uppe högre än den annars skulle vara.Man kan jämföra med oppositionen. vill tvärtom höja bolagsskatten . Socialdemokraterna och vill inte sänka den lika mycket som Alliansen. Företagens konkurrenssituation blir med oppositionens bolagsskatt sämre än med Alliansens. Det som förenar oppositionen är åter sämre konkurrenskraft, färre jobb och fler varsel. Många människor runt om i nås nu av jobbiga besked om varsel. Vi ser en stark ökning. Ca 10 300 människor varslades om uppsägning . Motsvarande siffror för september var ca 7 300, enligt siffror från Arbetsförmedlingen. har 50 000 människor varslats. ska vi vara medvetna om att situationen inte är lika nattsvart som den var . var det 115 000 människor som varslades. Det är klart att man måste tillägga att långt ifrån alla som varslas råkar ut för en uppsägning.Herr talman! Det finns också ljuspunkter. 52 000 nya jobb utannonserades , vilket är 2 000 fler än under samma månad föregående år. Drygt 48 000 personer fick någon form av arbete . är ca tre och en halv miljon människor tillsvidareanställda på den svenska arbetsmarknaden. Det är i relation till det vi måste ställa den utveckling som har skett med varsel. Den siffra som är aktuell för oktober, ca 10 000, kan jämföras med den nivå som gällde januari månad i år.Men den osäkerhet som vi nu ser i den globala ekonomin är fortsatt stor. Därför är det svårt att bedöma utvecklingen i den svenska ekonomin och på den svenska arbetsmarknaden. Den fortsatta krisen i södra är i stor utsträckning en avgörande faktor för hur den svenska exporten ska kunna utvecklas framöver. Vi exporterar tjänster och varor till ett värde som motsvarar halva bruttonationalprodukten.Men låt mig konstatera att regeringen prioriterar en ansvarsfull politik med starka statsfinanser. Det gör att vi kan prioritera jobbskapande insatser och även välfärdssatsningar i tider med dämpad ekonomisk tillväxt. satsar regeringen i den framlagda budgeten på kraftfulla investeringar i närtid och framtid.Vi ska också komma ihåg att senare års reformer har bidragit till att stärka den svenska arbetsmarknaden.