kam-bd · GZC120120426bd · 2012-04-26 16:15:00 — Oberoende av denna senareläggning av ikraftträdandet till måste huvudmännen ta sitt ansvar och ta reda på de lokala förutsättningarna och behoven. Lite orolig blev jag när Kommuner och Landsting snabbt välkomnade beskedet att skjuta på reformen. Detta kan förstås tolkas på olika sätt, men indikerar att lärarnas arbetsgivare egentligen inte fullt ut är så entusiastiska i denna reform. Regeringen har också genom Lärarlyftet kompletterat kommunernas satsningar.Herr talman! lärare vill ha en lärarlegitimation. Samhället behöver uppvärdera lärarnas insatser, och därför är de nya behörighetskraven centrala för att höja skolans resultat. Den aktivitet som Socialdemokraterna och inte minst har visat i denna fråga är intressant. De utspel vi har tagit del av i medierna, anmälan till och begäran om information i utbildningsutskottet kan ge bilden av att inte har fått information om implementeringsarbete.Herr talman! har i hanteringen av denna fråga fått den information man har begärt indirekt och direkt av . generaldirektör har också informerat hela utbildningsutskottet om de problem man har identifierat. Regeringen har också vid sammanträde med utskottet, senast , tydligt gett klara besked om hanteringen. Jag anser att har ett ansvar att genomföra och snabbt signalera till sin uppdragsgivare när man får problem. Det har man gjort. Regeringen har ett ansvar att underlätta förutsättningarna, till exempel ekonomiskt, så att kan genomföra sitt uppdrag och vara tydligt gentemot lärarkåren om övergångsbestämmelser etcetera. Det ansvaret har också regeringen tagit.Beslutet, herr talman, att införa lärarlegitimationen fattades i denna kammare . När man lyssnade på debatten gick den ena företrädaren efter den andra upp och välkomnade regeringens initiativ. Utifrån ambitionen att vilja vara lärarlegitimationens främste försvarare och påskyndare är det på sin plats att påminna om voteringen . Till min förvåning röstade till slut nej, och valde inte, som Socialdemokraterna, att rösta på enskilda punkter i lärarlegitimationsförslaget utan hänvisade till yrkande 1 i betänkandet, nämligen avslag på hela propositionen om lärarlegitimation, för att sedan i slutvoteringen lägga ned sina miljöpartistiska röster.Från sida har vi trots de bekymmer som har uppstått under vägen aldrig avvikit från vårt politiska mål, politiska syfte och starka politiska stöd för denna viktiga skolreform. Frågan är hur de rödgröna, i synnerhet och , kommer att rösta när ärendet kommer tillbaka till kammaren, med ändringen att lagen ska träda i kraft den 1 december 2013.Herr talman! Det är olyckligt att vi har hamnat i denna situation, men detta är en stor och viktig skolreform, och det är positivt att regeringen har tillskjutit extra medel. Man har ökat anslaget till 76 miljoner till myndigheten för en bättre hantering utifrån de skäl som har angivits tidigare när det gäller antalet ansökningar och så vidare.Jag hoppas att det finns ett brett stöd. Jag noterar att det påstås finnas ett brett stöd, men det räcker inte att stå och säga saker och ting i talarstolen och sedan rösta emot eller lägga ned sina röster. Det är inte trovärdigt eller seriöst. stod jag här i min första utskottsdebatt och utropade: Äntligen! Äntligen kom lärarlegitimationen att bli en verklighet. Det är en mycket välkommen reform för att öka kvaliteten i den svenska skolan. Ingen skulle komma på tanken att prova ut ett par glasögon hos någon annan än en legitimerad optiker eller våga operera bort blindtarmen hos någon annan än en legitimerad läkare. Men tills nu har vi skickat det värdefullaste vi har, nämligen våra barn, till en skola som vi inte vet om den har pedagogiskt utbildad personal eller inte. Även om samtliga lärare har lärarexamen garanterar det ändå inte att de är behöriga i de ämnen de undervisar i. Det är inte ovanligt att en utbildad lågstadielärare undervisar i matematik på högstadiet eller att en lärare lär barn att läsa utan utbildning i läsinlärning. Det säger sig självt att resultaten blir därefter. Situationen jag beskriver har varit vanligare än man tror, och huvudmän och rektorer har faktiskt ganska dålig koll på vad personalen har för bakgrund. Detta visar på hur viktigt det var att reformen med lärarlegitimationen roddes i land den 2 mars förra året.Herr talman! Legitimationen innebär en auktorisering av läraryrket och klargör att en lärares arbete är ett myndighetsutövande eftersom endast legitimerade lärare kommer att få sätta betyg. Legitimationen är en kvalitetsgaranti eftersom legitimationen kan återkallas för lärare som inte sköter sitt uppdrag. Grov oskicklighet i yrkesutövningen eller grovt brott ska leda till indragen legitimation. Detta innebär en trygghet för alla som jobbar inom skolan. I bästa fall är också lärarlegitimationen ett första steg i en bättre löneutveckling för lärarna.Herr talman! Efter att ha jobbat i skolan under åtskilliga år där jag med egna ögon sett hur man i princip har plockat in vem som helst att undervisa i skolan och dessutom få befogenheten att sätta betyg, är det med förväntan jag går till postlådan för att se om jag har fått bekräftelsen på den långa utbildningstid jag och många med mig har bakom oss. Den kommer att höja min och mina kollegers status, den kommer att göra att fler vill bli lärare och den kommer att garantera att våra barn och ungdomar får undervisning av professionella människor. Det är en trygghet för eleverna och för deras föräldrar att de vet att det bara är behöriga lärare som utövar yrket.Herr talman! Lärarlegitimationen är en mycket välkommen reform. Men beskrivs det på sina håll att lärarlegitimationen har blivit ett fiasko, vilket inte stämmer. har kalkylerat sitt uppdrag och upptäckt komplexiteten. Bland annat har man upptäckt att en stor andel av ansökningarna har kommit in i pappersform, som vi har hört, och måste skannas in. Många ansökningar är ofullständiga och måste kompletteras. Det finns oklarheter i tjänstgöringsintygen. Man vet faktiskt inte riktigt vad olika kurser står för och vad de ger för behörighet. Det digitala stödet har brister.Herr talman! Det handlar alltså inte om bristen på resurser. Det handlar om komplexiteten i hanteringen av uppdraget och att det var större än beräknat. Uppdraget kommer att slutföras, men det kommer att ta än vad som först var beräknat. Att kvalitetssäkra läraryrket med en lärarlegitimation är ett mycket viktigt steg, och det är viktigt att det blir rätt - vilket jag och mitt parti känner stor tilltro till. Detta läsår 2011/12 är det största reformåret i svensk utbildningshistoria. Man får gå års folkskolereform för att hitta en motsvarande reformagenda som den som genomförs. inledde sitt anförande med att säga att detta går för långsamt. Jag tror att upplevelsen ute i skolväsendet i grova drag är den motsatta, om det finns någon upplevelse, nämligen att det går väldigt fort. I alla fall om man jämför med perioden får man nog säga att det händer en del. Då hände det nämligen ingenting. Det var tolv förlorade år för svensk skola som föregick 2006. Det var inga reformer, problemen tornade upp sig, resultaten sänktes, och läraryrkets status sänktes. Som nämndes tidigare fanns det ett färdigt skollagsförslag år som det inte fanns någon regering som orkade baxa fram till lagstiftning. Jag tänker inte här i talarstolen exercera vem som var ansvarig för det. Men lite självkritik kan finnas från några av debattörerna. De reformer som genomförs är bland annat en ny skollagstiftning, nya läroplaner för alla skolformer, nya betygssystem, ny gymnasieskola, lärarlegitimation, ny lärarutbildning och en lång rad andra reformer. Varför genomförs de först , 2012 och 2013, och varför genomfördes de inte ? Det är en viktig fråga. Ett viktigt svar på den frågan är att en del delreformer genomfördes tidigt - meritpoäng, antagningssystem och annat - men många av dessa reformers bärande delar hänger ihop. När man genomför ett legitimationssystem måste det anpassas till den nya lärarutbildningen. Den nya lärarutbildningen måste anpassas till de nya läroplanerna. Vilka ämnen ska vi ha? Vad ska målen vara? Hur ska det integreras? Betygssystemet anpassas till läroplanerna och så vidare. Reformerna genomförs alltså gemensamt. Tar man ut en reform som påverkar de andra och genomför den tidigt låser det upp övriga reformer på ett sätt som inte skulle ha tyckt var önskvärt. De hänger ihop. Det var därför som det var viktigt att genomföra dem i grova drag så att man kan överväga dem samlat. Hade det varit så att jag när jag blev skolminister 2006 och klev in på kontoret på hade kunnat dra ut byrålådorna där och hittat mängder av färdiga reformförslag hade reformerna genomförts fortare. Sanningen var att när jag öppnade första lådan var den helt tom, och när jag öppnade andra lådan var den helt tom. Gissa vad som fanns i tredje lådan? Den var helt tom. Jag vände på skrivbordsunderlägget, men inte ens där fanns det några förslag till reformer. Det fanns inga förslag på vad man skulle göra åt de sjunkande resultaten i svensk skola. Det var sanningen när jag klev in på på . Vi har fått utreda dessa reformer från grunden när vi trädde till. Den som tycker att det går för långsamt ska ha klart för sig att vi har gjort detta från grunden. Det gäller i stort sett alla dessa reformer. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Det är elevernas viktigaste resurs. Ingenting är tillnärmelsevis så viktigt i skolan som lärarna och lärarnas kompetens. Det är naturligtvis därför som det är så bekymmersamt att läraryrkets attraktionskraft i är så låg som den är. vet, och även svenska folket vet vid det här laget, att söktrycket, i grova drag, till lärarutbildningarna är alldeles för lågt - en sökande per plats. Det innebär att man i grova drag måste anta alla som söker till lärarutbildningen, egentligen oavsett lämplighet.Vi genomför nu en lång rad reformer på detta område för att öka läraryrkets attraktionskraft. En ny lärarutbildning är central. Den har just genomförts. Det är högre krav för att komma in, högre krav för att ta examen och högre krav i själva utbildningen. Det är större fokus på ämneskunskaper. En lärare som ska undervisa i historia ska själv vara kunnig i historia. Det är bara då som man får respekt från sina elever. Den som inte kan sitt ämne blir bunden till läroboken, har torftiga lektioner och klarar inte av att diskutera med eleverna i klassrummet. När räknade upp alla fiaskon som han påstod ägde rum märkte jag att han inte nämnde att den nya lärarutbildningen var ett fiasko, vilket han gjorde . Jag tror att det beror på att det under de dagar som har gått har kommit siffror som visar att söktrycket till lärarutbildningen går upp . Det sker visserligen från en mycket låg nivå - en rekordlåg nivå. Söktrycket har sjunkit under , men det går upp . Det räcker inte. Det måste gå upp mycket mer. Detta gällde alltså lärarutbildningen. Vi har också aviserat en karriärutvecklingsreform. Jag tror att den är mycket viktig. Att det finns karriärmöjligheter och utvecklingsmöjligheter handlar om att delvis också locka de allra mest ambitiösa studenterna in på lärarutbildningen. Det handlar om att yrkesskickliga lärare ska känna att det finns utvecklingsmöjligheter i jobbet som lärare så att de inte behöver välja bort läraryrket eller byta till något annat. Det handlar också om att öka statusen på yrket. Vi kommer att återkomma med förslag till om hur denna reform ska utformas. Precis som nämnde har vi genomfört den största fortbildningsinsatsen av svensk lärarkår . Det var vid kommunaliseringen som lärarfortbildningen slogs sönder fullständigt. Kommunerna har inte tagit ansvar för fortbildningen. Det var därför som vi i Alliansen gemensamt aviserade Lärarlyftet redan inför valet och har genomfört det. Miljard efter miljard har plöjts in för en uppgift som egentligen kan sägas vara den kommunala huvudmannens ansvar. Fortbildning av personal är arbetsgivarens ansvar. Men vi går in och tar över det därför att kommunerna inte skötte det. Det vore oansvarigt av oss som rikspolitiker att nu föra långtgående diskussioner om anställningsvillkor. Det pågår diskussioner på arbetsmarknaden om anställningsvillkoren. Men jag uppfattar ändå att vi gemensamt kan konstatera att anställningsvillkor naturligtvis spelar roll för läraryrkets attraktionskraft. Sedan måste parterna dra slutsatser av detta. Det är inte jag som har bestämt att kommunerna ska vara huvudman. Men är det så, och parterna måste själva ta sitt ansvar och dra slutsatser av detta. Men så mycket kan jag säga som att anställningsvillkor naturligtvis spelar roll för yrkets attraktionskraft. Jag ska återkomma till lärarlegitimationerna. Ytterligare en punkt som jag vill nämna när det gäller läraryrket och som jag tycker att vi alla ska vara självkritiska till - alla har anledning att vara självkritiska, och jag är det också - är att innehållet i yrket gradvis har förskjutits till mer och mer uppgifter som inte har direkt med undervisning att göra. Det har blivit mer och mer byråkrati, som vi kan kalla det. Vi är alla ansvariga för detta. Mer och mer saker ska dokumenteras i skolan, och det är lärarna som ska göra det. Målstyrning innebär att beslut som tidigare fattades av myndigheter är processer som ska skötas av lärarna på skolan. Detta leder till att det blir mer och mer sammanträden, konferenser och dokument. Olika regeringar har infört olika system för kunskapsuppföljning . Det innebär att lärarna har fått mer och mer att göra som inte har direkt med undervisning att göra. Vi ska vara självkritiska och reflektera noggrant gemensamt om vi kan minska bördan för lärarna på dessa områden för att öka fokus på undervisning. Vi ska återkomma också från regeringen. Jag tycker att vi gemensamt kan reflektera och fundera över detta. Varje enskilt beslut som har ökat byråkratin för lärarna har haft goda skäl. Men sammantaget har det blivit för mycket. Lärarlegitimationen är en central del. Varför har det i grunden blivit så att vi måste skjuta upp införandet av lärarlegitimationen? Det finns skäl som har redovisat. I grunden beror det på att det inte har funnits någon koll på lärarkårens behörighet . Det är detta som det i grunden beror på. Naturligtvis visste vi alla att det var dålig koll på behörigheten. Den som undervisar i matte på mellanstadiet ska vara utbildad i matte på mellanstadienivå. Det är därför som legitimationen införs. Men när man nu ska gå tillbaka och gå igenom den svenska lärarkårens behörighet tar det än vad någon hade föreställt sig därför att det har varit så kaotiskt med behörighet i skolan. Ingen har haft koll på vad lärarna har varit behöriga i och vilken utbildning som de har haft genom årtiondena.Jag skulle våga säga att sedan kommunaliseringen 1990 har begreppet behörighet blivit mindre och mindre viktigt för arbetsgivare och huvudmän. Det är det som är huvudorsaken. Alla har insett att det har varit så här. Men att det var så illa som det nu är har ingen insett och att det tar så att reda ut vad lärare är behöriga i. Det är grundorsaken till att vi nu står här och måste skjuta upp införandet av den något. Det är så oklart vad lärare är behöriga i. Det centrala datumet för lärarlegitimationen är inte det som skjuts upp. Det centrala datumet är . Det är då reformen ska vara slutförd. Detta datum ligger fast. Det handlar om att från och med det datumet är det reformens sista steg. Då ska lärare vara legitimerade för att få sätta betyg.När det gäller datumet och att man ska vara legitimerad för att få fast anställning måste det skjutas framåt.Ibrahim Baylan, ytterst är regeringen ansvarig. Jag sade det också i utbildningsutskottet när du ställde samma fråga som här. Självklart är regeringen ansvarig. Självklart är jag ansvarig för de reformer som genomförs.Samtidigt är det så att varken jag eller regeringen har några andra underlag att gå på än de som våra expertmyndigheter förser oss med. Det underlag vi fick från var att tidsplanen håller och att pengarna räcker. Men det visade sig vara felbedömningar. Då måste vi rätta till. begärde mer pengar och fick det. De har fått de pengar som begärts. De begär också mer tid. Då måste de få det. Det finns inget annat underlag att gå på, menar jag, än det underlag som de expertmyndigheter som har ansvaret ger oss. Men naturligtvis skulle jag ha önskat att det här hade bedömts rätt från början.Jag försöker inte skylla ifrån mig. Det är regeringens ansvar, men något problematiserat förstår var och en att vi i en sådan här fråga inte har något annat underlag än det vi förses med.Herr talman! Avslutningsvis: Både och går in på gymnasiereformen. Jag tycker att det är viktigt att säga att min bedömning är att gymnasiereformen är på väg att bli en framgång. Ni hänger upp er på att en del elever på de yrkestekniska programmen sökt över till det nya teknikprogrammet. Det är ingen nackdel, utan det är en stor fördel. av eleverna väljer tekniksektorn. Så var det också tidigare. är det alltså , men det är nu något fler som väljer det mer teoretiskt inriktade teknikprogrammet i stället för de yrkestekniska programmen. Det beror på att vi nu har aviserat en gymnasieingenjörsreform. Detta är något som applåderas av svensk industri, vill jag säga, så det här är inget problem.Utmaningen finns, skulle jag säga, inom vård- och omsorgsprogrammet. I ett par årtionden har det varit ett problem att det lockar för få jämfört med hur mycket personal som behövs inom sektorn. Det behöver vi titta igenom.Ert enda alternativ till vår gymnasieskola är att alla ungdomar ska bli högskolebehöriga. Ni verkar inte förstå problemet - att ungdomar hoppar av därför att de är trötta på skolan. Att dessutom läsa in högskolebehörighet fungerar inte i verkligheten.Herr talman! Jag nämnde gymnasiereformen därför att oppositionen gjorde det i sina inlägg. Men ämnet för dagen är lärarlegitimationsreformen. Min bedömning är att den i hög grad kommer att bidra till att läraryrkets attraktionskraft stärks och till att skolans resultat därigenom höjs. (Applåder)I detta anförande instämde , och (alla FP) samt (KD). Jag hoppas innerligt att det vi de senaste sex sju åren sett inte upprepas i svensk skola. En ny regering börjar med att sätta stopp för alla föregående regeringars reformer för att sedan själv göra samma sak. Ni sätter stopp för en gymnasiereform för att komma tillbaka med en ny. Gy 2007 byts ut mot Gy 2011. Ni sätter stopp för en lärlingsutbildning för att komma med en ny lärlingsutbildning . I praktiken tar ni delar av den skollag som låg till grund för att komma med det senare.Den här typen av stopp och nytt, stopp och nytt kan vi inte kosta på oss alltför , ! Det är många reformer på en väldigt - många stopp och många reformer.Jag tror att svensk skola skulle må allra bäst av ansvarsfulla politiker som är beredda att sträcka ut handen. Även om man inte alltid får exakt som man vill får man visa viss ödmjukhet och konstatera: Ja, kanske är det så att vi för att kunna få en långsiktighet i den här politiken får sätta oss ned och resonera i frågor där vi ändå ligger nära varandra.Men så har det inte varit. Väldigt många av de här reformerna har skötts när ni var i majoritetsställning. Ni har sjösatt dem helt på eget bevåg. Resultaten av ett antal av dem ser vi; det är helt uppenbart.Jag redogjorde för gymnasieskolans yrkesutbildningar. Om målet var att fler skulle läsa där för att de skulle bli bättre och det skulle bli mer statusfyllt och resultatet är att vi aldrig haft så få där, hur kan det då vara en succé, en framgång?Och om en lärlingsutbildning som skulle förhindra avhopp leder till 50 procents avhopp, på vilket sätt är den en succé?Vidare har vi en lärarlegitimation som skulle leda till en höjning av läraryrkets status som i stället sköts på ett sådant sätt att det blir stora tveksamheter kring när detta börjar gälla och det blir svårt för lärarkåren att se vad det blir. Det hela blir flytande. Det blir ett slirande som jag inte tror gynnar den här reformen. Förra perioden när sysslade med andra frågor gjorde jag ett par försök att bjuda in oppositionen. Men vitsen för skolväsendets del med att få en blocköverskridande överenskommelse är att man vet att reformen ligger fast om det skulle bli ett regeringsskifte. Sanningen är att det då inte räcker att bli överens med . Det finns ju två partier till i oppositionen som också förväntar sig att i så fall vara med i den regeringen. nickar här.När jag bjöd in de tre rödgröna partierna till överläggningar om betygen fick jag tre helt olika svar. sade: Vi vill gärna ha en blocköverskridande överenskommelse om betygen om den innebär att vi avskaffar betygen.Allvarligt talat: Jag är helt beredd att diskutera blocköverskridande överenskommelser. Men då måste de ha en sådan trovärdighet att de ligger fast om det skulle bli ett regeringsskifte.Inte ens om lärarlegitimationen röstade ni lika, som här har redovisats. Ni är helt oense om lärarlegitimationen. är helt emot. De vill inte ha en lärarlegitimation. De säger: Varför ska man höja statusen på akademikeryrken? Det är statusen på andra yrken som ska höjas.Ni har helt olika inställning. Jag uppfattar ändå att vi är överens om grunddragen i lärarlegitimationsreformen, även om vi inte var det för , så det är bra.Jag har aldrig påstått att gymnasiereformen kommer att leda till att fler ska läsa på yrkesutbildningar. Det har aldrig varit syftet med reformen. Syftet har varit att fler ska ha förmåga att gå färdigt yrkesutbildningar när lite olika utgångar ges. Alla måste inte läsa in högskolebehörighet.Att en grupp elever som är de allra mest skoltrötta - normalt hoppar nästan alla av - väljer lärlingsutbildning är självklart inte heller något som kommer att passa alla. Men mer än hälften har fullföljt sin utbildning. Många gjorde inte det i den tidigare skolan. Det är sanningen! Det är oerhört förvånande att höra att utbildningsministern är nöjd med att hälften av eleverna på en utbildning hoppar av - mycket märkligt!Många av de här reformerna har gjorts i syfte att, som ni brukar säga, höja statusen och attraktionskraften hos yrkesutbildningarna. Man skulle avlöva dessa på kunskapskraven. Med lärlingsutbildningen är det på samma sätt. Resultaten ser vi. Dessa går det inte att springa ifrån. Och detta kallas för succé!Här erbjöd jag ändå en öppning, en dialog. Vad får jag då till svar? Ja, svaret blir något slags spelteorier om , och Socialdemokraterna. ansvarar för en verksamhet där miljoner människor berörs antingen direkt eller indirekt - föräldrar, elever och lärare - från förskolan ända till vuxenutbildning och folkhögskolor och till universitet och högskolor. , du ägnar dig åt spelteorier när jag säger att vi här skulle behöva sätta oss ned och resonera. Ta till exempel lärarutvecklingsreformen. Inser du att du sitter i en minoritetsregering och att det ställer helt andra krav? Inser du att den svenska skolan på ett antal punkter kanske skulle behöva nämnda typ av långsiktiga beslut?Ja, vi kan träta om frågor där vi står väldigt långt ifrån varandra. Till exempel när det gäller gymnasieskolan kan vi ha olika uppfattningar eller lägga fram olika förslag. Men det finns också ett tryck här. Också du borde känna det ansvaret. är vi så illa ute i den svenska skolan. Resultaten har inte varit så dåliga som , så även du borde kunna ta dig i kragen och släppa prestigen och konstatera att det finns några saker som kanske skulle behöva blocköverskridande överenskommelser. I stället skyller du ifrån dig om varför du inte vill sätta dig ned för att hitta långsiktiga lösningar för den svenska skolan genom att säga: Ni, och är inte överens.Det finns säkerligen en massa frågor där också ni i den borgerliga alliansen inte är överens. Men det betyder inte att vi inte är beredda att resonera antingen med partier eller med hela koalitionen. Det är klart att jag inte är nöjd med att inte fullföljer lärlingsutbildningen. Man måste noga fundera på hur fler ska fullfölja och gå ut en yrkesutbildning i gymnasieskolan.