kam-fs · GZC120120216fs · 2012-02-16 14:00:00 — Vi ser att ska universitet kunna attrahera studenter så måste man kunna hjälpa till också med bostadssituationen.Det gavs tidigare möjligheter för lärosätena, universiteten på de större orterna, att kunna också hyra ut studentbostäder genom att blockförhyra eller ge olika typer av garantier. Då blir universiteten själva en aktör och driver på processerna. En del universitet har börjat använda det instrumentet ganska effektivt och kommit en bra bit på vägen. Vi måste titta på hur den tidsbegränsade möjligheten ska hanteras framöver.Vi har också identifierat att Akademiska Hus har markreserver. De kanske inte vill släppa ifrån sig marken för evigt eftersom de kanske ser möjlighet till expansion av universitetsområdena och campusområdena. Men här kan exempelvis instrumentet tidsbegränsade bygglov och modulstudentbostäder vara ett sätt att lösa akuta problem.Vi måste också jobba med att få en bättre fungerande andrahandsmarknad och en generellt sett bättre bostadssituation med hjälp av en långsiktig bostadspolitik. och tog ett utskottsinitiativ i frågan om stöd till länsmuseerna och kulturarvet. Det kändes bra att utskottet och kände behov av arbetsmarknadsåtgärder och en uppryckning av arbetet med digitaliseringen av kulturarvet. Det var därför positivt när kultur- och arbetsmarknadsministern presenterade Kulturarvslyftet, vilket nu är i gång.Även om det har gått väldigt sedan det sjösattes är min fråga till kulturministern: Hur ser regeringens bedömning ut när det gäller ansökningsläget? När kommer regeringen att återkomma till med några detaljutvärderingar av projektet så att vi riksdagsledamöter har möjlighet att följa projektets utveckling? Jag är väldigt glad över att tar upp Kulturarvslyftet. Det är, precis som säger, en väldigt viktig och angelägen reform eller satsning.Redan innan kulturutskottet agerade hade vi samtal mellan och som handlade om: Hur ska vi kunna förena dessa två mål att vårda och värna kulturarvet och se till att många som står långt bort från arbetsmarknaden får möjlighet att komma tillbaka in? har vi lyckats gifta samman båda dessa mål.Hillevi och jag har haft gemensamma möten. Vi hade diskussioner var och en med respektive Arbetsförmedlingen. Vi har träffat landshövdingarna. I går satt både arbetsmarknadsminister och jag tillsammans med Arbetsförmedlingens chef och den avgående och den tillträdande riksantikvarien för att diskutera upplägget.Det finns också bra information på hemsidorna. Jag återkommer om det. Jag noterar att kulturministern inte kunde svara på frågan om det kommer någon återrapport till inom snar framtid eller under 2012.När vi socialdemokrater genomförde arbetsmarknadsåtgärder när vi hade regeringsmakten inom bland annat kulturområdet var borgerligheten extremt kritisk. Det är därför tacksamt att man i varje fall verbalt har ändrat ståndpunkt.Frågan är: Har regeringen praktiskt ändrat ståndpunkt? Då kanske ministern kan redogöra för vilka myndigheter och organisationer som har sökt stöd inom Kulturarvslyftet. Är det i så fall några som än så länge har fått beviljat stöd inom Kulturarvslyftet? Det är inte så att jag inte kan svara . Jag hann inte svara. Vad jag vill säga är att på såväl Arbetsförmedlingens hemsida som och departementens hemsidor finns utförlig information om hur man söker pengar från Kulturarvslyftet. Det har kommit in ansökningar. De har ännu inte hunnit beviljas. Det beror på att det är en stor omställningsprocess, men det finns också ett stort intresse.Nu är det möten på gång såväl lokalt som regionalt, och länsstyrelserna kan spela en viktig roll i detta. När kulturutskottet så önskar kommer jag mer än gärna och berättar om det arbete som jag hoppas blir precis så framgångsrikt som vi önskar. Min fråga är till statsrådet . Jag ska lite grann följa upp det frågade om.Jag tror på alla dem som mejlar mig, ringer mig och hör av sig till mig och beskriver inte bara upplevelser utan också oro. Det handlar om faktiska förhållanden, hur det är och att de faktiskt förlorar timmar. Det är ingenting som de upplever. Det är en verklighet som många möter . Det är den förändrade tolkningen av 9 § som lett till detta.Jag undrar om statsrådet inte tror på alla de tecken som kommer in och alltså inte behöver göra någonting åt dem. Jag tror inte att jag är den enda som får dem. Eller är regeringen beredd att faktiskt göra någonting så att intentionerna finns kvar? Tack, , för frågan! Jo, jag tror på berättelserna. Det är enskilda människors berättelser. De kan ha drabbats av en indragning eller en nedsättning i antal timmar. De finns också i vårt land. När jag tittar på den nationella statistiken kan jag inte se några tydliga trender. Jag säger också att vi fortsätter att följa frågan just för att inte negligera problematiken.Man måste ändå titta på den samlade bilden. Den säger mig att indragningarna ligger på samma procent som , nämligen . Den säger mig att nedsättningarna har ökat något från . Den säger också att fler har fått en ökad mängd timmar. De som fått en ökning har ökat från . Men merparten får oförändrat antal timmar. Det ligger på för 2011.Det är ingen statistik som indikerar att det är någon dramatisk skillnad. Tack så mycket för svaret, statsrådet! Detta handlar lite grann om hur man läser statistik.För det första är det fler som har blivit assistansberättigade. För det andra har vi väldigt många fler äldre som kräver fler timmar och har större vårdbehov. Det sker på bekostnad av att väldigt många inte får något alls eller får väldiga försämringar.Det är nödvändigt att man tittar över detta. Det är inte bara upplevelser. Det är ett faktum, och det skapar mycket oro. Jag har stor förståelse för de enskilda drabbade personerna och för den oro som många kan känna. Men jag måste ändå ha ett faktaunderlag. Det faktaunderlag som jag har innebär inte att det har skett några dramatiska förändringar.Jag har också en ödmjukhet när jag säger att vi fortsätter att följa frågan. Det är bra att tvåårsomprövningarna har börjat göras och att de äger rum regelbundet. Det gjorde de inte tidigare. Det kan ibland ha varit så att det initiala beslutet fattades på ett faktaunderlag som inte var tillräckligt. Det gör att tvåårsomprövningen innebär en förändring.Vi har fortfarande för lite kunskapsunderlag för att både se helheterna och också se detaljerna. Min fråga riktar sig till kulturministern. Regeringen presenterade i budgetpropositionen Kulturarvslyftet. Det innebär att 4 400 personer kan få en anställning med lönebidrag inom kulturarvsområdet . Eftersom det är viktigt att personer på väg tillbaka till sysselsättning efter en längre sjukskrivning kan får arbeta utifrån sin egen ork och förmåga är min fråga till kulturministern: slags arbetsuppgifter kommer personerna inom Kulturarvslyftet att utföra? Kommer man att kunna ta hänsyn till personernas särskilda behov och förutsättningar? Jo, , det kommer att finnas stora möjligheter att anpassa detta efter individerna. Det är särskilt viktigt eftersom det handlar om människor som har varit borta från arbetsmarknaden under lång tid.Eftersom Kulturarvslyftet inte bara handlar om stora institutioner som statliga museer utan också om ideella föreningar som hembygdsrörelsen och många däremellan, inte minst kyrkorna, finns det stora möjligheter. Det gäller dels arbetsuppgifter som kan handla om att man gör en insats för kulturarvet utomhus - det kan vara skog och mark - dels sådant som handlar om inventering och digitalisering av ljudband, foton, papper, arkiv, brev och mycket annat.Jag vet att det nu pågår många samtal mellan arbetsförmedlingarna och länsmuseer, arkiv, bibliotek och många andra. Förhoppningsvis kommer de första ansökningarna att kunna beviljas nu . Jag tackar kulturministern så mycket för svaret. Behovet av stöd i arbetet för de personer som har lämnat sjukskrivning och fått anställning inom Kulturarvslyftet är givetvis av största vikt. Jag undrar om det finns några särskilda medel avsatta för att ge stöd på arbetsplatserna i form av arbetsledning eller dylikt. Mitt raka svar är ja. Denna satsning handlar om . Mycket går till löner till dem som ska utföra arbetsuppgifterna. Men mycket går också till arbetsledning eller handledning, vilket är nödvändigt. Detta handlar om viktiga arbetsuppgifter, och de måste ledas professionellt.Riksantikvarieämbetet har ansvar för att utse och kanske i viss mån också handleda eller utbilda handledarna. Det kan vara arkeologer, bibliotekarier, konservatorer och många andra. Det finns mycket pengar avsatta också för detta - de facto 270 miljoner. Därmed blir det också en stärkt arbetsmarknad för många inom kulturarvssektorn. Jag vill ställa en fråga till it-minister . Den digitala agendan har höga ambitioner för svensk it-politik, inte minst för it i skolan. har utbildningsministern uttryckt oro för digitaliseringen och användningen av läsplattor av skolan. Vi vet att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stärka elevernas it- och informationskompetens. Men här behövs också ett utvecklingsarbete.Min fråga är: Är it-ministern beredd att med den digitala agendan som plattform gå vidare så att också skolbiblioteken blir motor för barns lärande och ökad informationskompetens och därmed åstadkomma ett förverkligande av den digitala agendan? Jag tackar för denna angelägna fråga. Det är otroligt viktigt att se till att våra barn får digital kompetens och att de får möjlighet att använda digitala lärverktyg i sin utbildning och undervisning. Det är viktigt för som nation - för att vi ska kunna stå oss och vara riktigt duktiga på att dra nytta av teknikens möjligheter. Men det är också viktigt för den enskilda individen - för elevens möjlighet att få rätt hjälpmedel och för att kunna lära sig riktigt bra.Regeringen har förändrat lärarutbildningen. Vi har förändrat läroplanen. Vi har förändrat alla kursplaner, och vi har tydliggjort i vilka ämnen eleverna ska kunna få digital kompetens. Vi har också tydliggjort att alla barn i svensk skola ska ha rätt att använda och få tillgång till tidsenliga lärverktyg. Det gäller alltså inte bara böcker, som är viktiga, utan också digitala hjälpmedel.I den digitala agendan pekar vi ut it-användningen i skolan som ett av de områden där behöver bli bättre för att hävda sig internationellt och klättra i rankningar när det gäller vilka hjälpmedel svenska elever får använda sig av. Jag tackar för svaret. Jag har läst att ministerns ambition är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Då måste man börja med de unga.Som ministern nämnde visar att ligger i genomsnittet för . Det oroar säkert ministern, och detta duger inte. Ministern måste väl hålla med om att det krävs intensiva diskussioner och samtal från ministerns sida med utbildningsministern och hans departement så att ambitionerna med den digitala agendan och de obligatoriska skolbiblioteken smälter samman till en fruktbar enhet. Det är jätteviktigt för framtida konkurrenskraft. Arbetet med att ta fram den digitala agendan bedrevs brett departementsöverskridande. Alla berörda departement var med i arbetet. Denna statssekreterargrupp fortsätter sitt arbete ända till 2015. Där ingår också och tar aktiv del i arbetet.Jag tycker att man kan ställa sig frågan: Vad är ett bibliotek i dagens moderna samhälle? , när jag var och besökte en alldeles ny skola vid Telefonplan, höll man på att tillsammans med den övriga verksamheten bygga upp just ett skolbibliotek. Man hade insett att det kanske inte alls kommer att se ut som det gjorde i den gamla tiden, med ett fysiskt bibliotek. Ett modernt skolbibliotek kanske är någonting helt annat.Jag tror att det är viktigt att vi utmanar oss själva och orkar se att när tekniken förändras och möjligheterna blir större måste vi också ställa krav på duktiga pedagoger. De måste klara av att ta in tekniken i klassrummen. Men det gäller också skolverksamheten som helhet och som sådan; den måste klara av att ge våra barn och unga bra digital kompetens och se till att de får använda digitala lärverktyg. Min fråga går till människor borde ha en självklar rätt att vara delaktiga i samhället. Det tror jag att vi alla tycker. Men för många människor med funktionsnedsättningar är inte detta någon självklarhet . Det finns länder som har lagstiftat om detta och gjort en betydligt starkare lagstiftning än vad vi har gjort i . Nästan alla partier eller representanter från partier säger i olika sammanhang: Det är klart att vi också ska göra det här! Vi har väntat. Alla där ute som har bekymmer med att få tillgänglighet till samhället har också väntat länge.Min fråga till är: När kommer det förslag till lagstiftning som vi alla väntar på? Jag tackar för frågan. En av de häftigaste upplevelser jag har varit med om som statsråd var när jag i FN fick underteckna konventionen för mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den ratificerade vi i . Det innebär att vi har påtagit oss ett ansvar för att utveckla funktionshinderspolitiken på alla plan - också när det gäller tillgänglighet.Jag gissar att det är det här som åsyftar, det vill säga en lagstiftning som handlar om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Är det rätt uppfattat? Jag ser att nickar. Frågan är under beredning. Den bereds inte på mitt departement, så jag har inte den exakta tidtabellen för den i huvudet. Men jag vet att berört statsråd arbetar aktivt med frågan. Då kan jag kanske hjälpa statsrådet lite grann. Det finns en departementspromemoria, som det kallas så vackert, på regeringens hemsida. Promemorian heter Bortom fagert tal - om bristande tillgänglighet som diskriminering. Jag tycker att det snart är dags att man ändrar det, för i de allra flesta sammanhang är det bara fagert tal som det handlar om.Det står på hemsidan att detta ska vara klart och infört . Vi har ännu inte fått någon förvarning i om att det skulle komma någon proposition om detta, så den tidsfristen har på något sätt runnit ut. Det är viktigt att man uppdaterar sina skrivelser om man nu inte har tänkt sig att genomföra lagstiftningen på det sätt som man hade trott från början. Det finns alltid en problematik med att ange datum för när saker och ting ska vara färdiga. Beredningsprocesser tar så otroligt olika . Det är min erfarenhet arbete i . Det kan stöta på patrull hos juristerna. Det kan stöta på patrull någonstans hos något av de berörda departementen. Då stannar arbetet upp. Därför är det otroligt svårt att förutse hur olika saker tar.När det gäller denna fråga är det många departement som är berörda, och det är många som ska yttra sig. Demokrati är ibland en trögrörlig process. Vi skulle önska att saker och ting gick betydligt fortare. Jag kan trösta med att frågan inte är bortglömd. Den ligger inte i byrålådan, utan det arbetas väldigt aktivt med den. Utvecklingen i är oroande. Konservativa och nationalister där röstar igenom lagar och förändringar i grundlagen med demokratiska brister. har kritiserat för en lagstiftning som riskerar att strida mot , rättsväsendets och dataskyddsmyndighetens oberoende.Det är också allvarligt att den ungerska regeringen griper in i mediers frihet och hotar pressfriheten. En ny medielag och mediemyndighet utövar nu styrning och kontroll över det fria ordet.EU ställer omfattande krav på frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna inför att länder ska bli medlemmar i unionen. finns det inga tydliga regler eller muskler för att hindra länder som är medlemmar att göra övertramp.I dag har röstat om en resolution om den politiska utvecklingen i . Jag vill fråga hur regeringen ser på EU:s möjligheter att säkerställa att varje medlemsstat respekterar de värden om demokrati och frihet som anges i Lissabonfördragets inledning. Jag delar riksdagsledamoten frustration över utvecklingen i . Den är alarmerande. Jag kom tillbaka från där jag befunnit mig i . Där träffade jag EU-kommissionär , , som jobbar med mänskliga rättigheter för , och ledande politiker både från och från andra delar av som jobbar med den här frågan.Som nämnde är det oerhört tuffa krav för att komma med i EU, men när man väl har kommit med kan man slarva med de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna som slås fast i artikel 2 i Lissabonfördraget.Som EU-minister jobbar jag nu hårt med att vi ska få till en årlig granskning av mänskliga rättigheter i EU-länderna. Man kan kalla det för en name and shame-lista, men det bör också finnas en name and fame-lista där man lyfter fram dem som går i rätt riktning. Det måste vi få till.För en månad sedan inledde kommissionen en första granskning av agerande. Vi ska vara medvetna om att den granskningen rör bara ett fåtal delar som vi irriteras över i den ungerska nya konstitutionen. Det är mycket mer vi måste sätta under lupp. Tack för svaret, statsrådet! Det är mycket bra att det nu förs diskussioner om en granskning av de grundläggande rättigheterna. Det vore verkligen ett steg framåt om EU på det sättet kunde bidra till att varje land i EU lever upp till en grundnivå av demokratiska fri- och rättigheter.Samtidigt tycker jag att det kan vara värt att understryka att det är viktigt att det inte skapas gemensamma regler på EU-nivå, för i så fall skulle vi i riskera att få en mindre frihetlig press- och yttrandefrihetslagstiftning än vi har i dag.På det ekonomiska området diskuteras nu i EU inte bara möjligheten till granskning utan också möjligheten att använda sanktioner mot länder som inte följer överenskomna regler. Vi i har på vårt landsmöte antagit ett förslag som säger att man inte bara ska kunna övervaka att grundläggande värden följs utan också kunna utfärda sanktioner mot de länder som inte lever upp till Lissabonfördraget.Därför vill jag ställa frågan: Är sanktioner också något som diskuteras i ministerrådet och något som kan driva på för? Låt mig kort komma tillbaka till den omröstning som nämnde tidigare. röstade om en resolution som ställer mycket tuffa krav på , och den vann faktiskt med 315 röster mot 263. Det var liberaler, gröna, socialdemokrater, radikaler och vänstern som stod för den kritiska resolutionen mot . Jag är stolt över att den blev genomröstad.När det gäller att gå vidare med arbetet vill jag säga att vi vet att det finns en process som kallas artikel 7. Den innebär att man kan gå vidare när ett land kränker grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Kommissionen har inlett en första granskning och en dialog med den ungerska regeringen. Vi måste se vad det kan leda till.Men om ett land går väldigt långt mot den grundläggande EU-tanken finns det möjligheter, via artikel 7, att man kan förlora sin rösträtt. Man kan också tänka sig ett indraget stöd, till exempel i form av strukturfonder och jordbruksstöd, men det är en mycket lång process.Nu är det oerhört viktigt att politiska partier från höger till vänster i detta parlament, i den och i är väldigt glasklara och tydliga med att den utveckling vi ser i inte är värdig ett EU-land . Min fråga går till . Den sittande moderatledda regeringen har sagt att det viktigaste uppdraget är att bryta arbetslösheten och skapa fler jobb. I utredningar som gjorts av regeringens egna myndigheter framgår att det som har varit regeringens metod, kraftfulla skattesänkningar, inte har gett något påvisbart utfall.I stället kan vi konstatera att har förvärvsfrekvensen i landet fallit. Det viktigaste måttet på andelen som arbetar och arbetslöshetens plåga är rimligtvis förvärvsfrekvensen. Hur många av de arbetsföra har ett arbete? Här har regeringen försökt med dimridåer.Min fråga till dig är: Har förvärvsfrekvensen ökat eller minskat under er regeringstid? Tack, , för frågan! Arbetslinjen och möjligheten att få ett jobb i har varit en tydlig prioritering för regeringen. Arbetslösheten har varit hög. En europeisk finanskris och en internationell lågkonjunktur präglar också de svenska förhållandena. Trots det är 200 000 fler personer i sysselsättning nu än vid vårt regeringstillträde. har antalet personer i arbetskraften ökat.Ungdomsarbetslösheten är ett stort problem i vårt land. Låt mig säga det. Det är någonting som vi nu arbetar med mycket aktivt med en mängd olika verktyg. Men ungdomsarbetslösheten har varit hög i . Här finns en komplex problematik. Jag tror inte att någon betvivlar att dessa olika verktyg, där skatteinstrumentet är ett, har varit förutsättningar för att kunna öka antalet jobb i , vilket har skett. Jag tycker att det är ytterligt svagt att regeringens företrädare inte kan svara på om andelen av den arbetsföra befolkningen som arbetar i vårt land har ökat eller minskat. Jag vet svaret, och du vet svaret, men ni försöker mörka. Förvärvsfrekvensen har minskat med nära en . Alla löften ni gav har ju brutits. Arbetslösheten är högre, och antalet långtidsarbetslösa slår rekord på rekord. Ni sade att ni skulle ordna detta genom massiva skattesänkningar. De enda som har fått tydliga avtryck av er politik är barnen i förskolan, barnen i skolan, de äldre i äldreomsorgen, de arbetslösa och sjuka som har fått neddragningar. Ni bluffar om jobben, och ni har misslyckats. Jag vet inte om har svårt att höra, men det jag sade allra först är alldeles sant. Det är 200 000 fler personer som har ett jobb i vårt land nu jämfört med när vi tillträdde och tog över efter den socialdemokratiska regeringen. Det måste man betrakta som en framgång i tider när hela och hela världen har drabbats av en kris som ökar arbetslösheten i varje land. Det är fler som ingår i arbetskraften . Det är naturligtvis en utmaning att framöver se till att framför allt våra ungdomar kommer in på arbetsmarknaden tidigare och får ett jobb och kan etablera sig i vuxenlivet.Det är en utmaning att se till att våra nyanlända medborgare kan komma in på arbetsmarknaden mycket tidigare. Här har vi också genomfört reformer som innebär att tiden för inträde på arbetsmarknaden kan kortas. Vi övertog en situation där det i genomsnitt tog innan man kunde komma in på arbetsmarknaden som nyanländ. Det är en mängd olika verktyg i gång. Detta är en högt prioriterad fråga.