kam-fs · GZC120120301fs · 2012-03-01 14:00:00 — Då ska det också finnas karriärmöjligheter så att man kan arbeta där ett helt yrkesliv. Det är anledningen till att vi inte bara erbjuder stöd till en grundutbildning utan också möjlighet för undersköterskor och vårdbiträden att specialisera sig.I går gick ut med ett erbjudande till alla kommuner igen. Jag hoppas att det kan blir ännu fler än 210 i nästa omgång. Det kommer att erbjudas specialistutbildning inom fem områden, nämligen palliativ vård, det vill säga vård i livets slutskede, demenssjukvård, psykisk sjukvård, mat och nutrition samt funktionsbevarande omsorg, det vill säga att rehabilitera tillbaka till förmågor.Det är bra därför att det skapar karriärvägar, men det är också en möjlighet för arbetsgivarna att tillvarata den kompetens som många medarbetare kommer att ha framöver. Det är ganska mycket pengar - 243 miljoner - som vi fördelar . Jag har en fråga till statsrådet är en av grundpelarna i ett demokratiskt samhälle. Den hjälper oss att kanalisera våra åsikter och utgör en arena för samtal och debatt, och den granskar och ifrågasätter samhället. Därför tycker jag att det är trist att stöd till kulturprojekt i utvecklingsarbetet har minskat kraftigt . Bland annat i har insatserna blivit färre i samband med de nya strategierna. Jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är ju utvecklingspolitiska prioriteringar, men de måste ha sina verktyg. Med kultur som verktyg kan svåra frågor belysas och diskuteras.Min fråga till biståndsministern blir därför: Ser ministern också kultur som ett framgångsrikt verktyg att nå de utvecklingspolitiska målen, och kan ministern tänka sig att öka insatserna på detta område? Tack för frågan!Det är självklart grundläggande i alla demokratiska samhällen att vi kan träffas, uttrycka oss och samlas kring en uppfattning eller olika uppfattningar. Det som brister i fattigdomsbekämpningen är just demokrati och människors rättigheter att kräva förändring. Därför har det svenska engagemanget i yttrandefrihet tagit sig tydligare uttryck. Vi använder också möjligheten att arbeta med kulturskapare och se till att fler människor är delaktiga.Vi har gjort en ökad satsning på yttrandefrihet och demokratisering. Vi har också ökat möjligheten att hjälpa fristadsförfattare. Det sker en hel del på det här området. Det betyder att en del av det som Sida har ägnat sig åt har minskat. Tack för svaret!Faktum är att utbetalningarna till kulturinsatser har minskat från 180 miljoner till 40 miljoner. besökte delar av kulturutskottet . Där besökte vi bland annat . De jobbar med drama, musik och idrott för ungdomar för att få dem bort från gatan och få dem att använda sin energi till något kreativt. Det betyder också att de får tillbaka ungdomarna till skolan, vilket naturligtvis är värdefullt.De flesta kulturinstitutioner i har ju också i uppdrag att samarbeta internationellt. En diskussion mellan UD och om hur kulturen kan användas till ömsesidig nytta vore värdefullt. I finns det ett kulturhus som är renoverat för svenska pengar, och det behöver fyllas med verktyg för demokratiutveckling och yttrandefrihet.Min förhoppning är att biståndsministern, på samma sätt som jag, kan komma att brinna för att koppla ihop bistånd och kultur. Senast talade jag och kulturministern om hur vi samarbetar och om det är andra plattformar som vi behöver utveckla för att få våra partnerländer att förstå att mycket av det som är kultur är sådant som de själva måste ta ansvar för.Det har tyvärr blivit så att det svenska biståndet ska göra sådant som annars inte kommer att bli gjort i utvecklingsländerna. Vi har gett bistånd till , och biståndsberoendet är fortfarande stort där. Därför är det viktigt att vi inte fortsätter att ta på oss allt utan för över ansvaret på tanzanierna själva och använder våra goda erfarenheter och väcker engagemanget och förståelsen. Vi ska inte bara fortsätta i gamla hjulspår, utan vi ska se vad som får i gång processer i kulturbiståndet.Vi arbetar med detta, men jag tror att även denna del av biståndet behöver förnyas och förstärkas. Min fråga går till landsbygdsminister har ställt en fråga till landsbygdsministern om matlandsambassadörernas uppdrag som är att bidra till att framhäva regionens mat- och naturupplevelser. lånade ambassadörerna ut sig till debattartiklar för att propagera för att öppna för gårdsförsäljning av alkohol. I svaret sade landsbygdsministern att ambassadörerna inte är anställda av regeringen, att de inte har någon ekonomisk ersättning, att de är engagerade företagare och entreprenörer och att de ger uttryck för åsikter i olika sammanhang.Min fråga till landsbygdsministern är: Är det verkligen deras uppdrag att ge sig in och diskutera gårdsförsäljning när vi ännu inte har något förslag från regeringen? De som är engagerade i "- det nya matlandet" är, som jag skrev i mitt frågesvar till ledamoten, entreprenörer och visionärer som självklart har åsikter. I en demokrati har man möjlighet att framföra sina åsikter. Självklart har folk rätt att uttrycka sina åsikter. Men om de har ett uppdrag från regeringen att vara ambassadörer för att prata om Matlandet och marknadsföra det tycker jag att det är ytterst tveksamt att de propagerar för gårdsförsäljning. Har landsbygdsministern en dold agenda i regeringen? Vi har fortfarande inte fått något förslag i frågan. Två statliga utredningar har sagt nej till gårdsförsäljning för att det inte är förenligt med detaljhandelsmonopolet. En utredare har gått utanför direktiven och presenterat ett helt annat upplägg. Vi har ännu inte sett något förslag från regeringen. Därför tycker jag att det är märkligt att dessa ambassadörer, i så fall på regeringsuppdrag, kan propagera för gårdsförsäljning. Jag upprepar mitt svar att det är klart att människor som är engagerade i en fråga har rätt och möjlighet att uttrycka sin åsikt. Vad beträffar sakfrågan är den under beredning i . Jag tänker ställa en fråga till landsbygdsminister . Yrkesfisket har, som ministern vet, en stor betydelse för åtskilliga kustbygder. En del insatser har gjorts för att uppnå långsiktig hållbarhet både avseende fiskebestånden och yrkesfisket. Det finns dock ett behov av en kontinuerlig översyn utifrån förändrade förutsättningar. Avser ministern att titta närmare på vad som kan göras för att förenkla det komplicerade regelverket för yrkesfiskare? Mitt svar på den framställda frågan är enkelt. Svaret är ja. Att säkerställa regelförenklingar är viktigt för mig speciellt eftersom det oftast i dessa sammanhang handlar om ganska små företag med få eller rent av inga anställda. Belastningen på yrkesutövare och näringsidkare som är ensamma i sitt värv är extra stor. Ett exempel på det som vi jobbar med är att se till att undvika en dubblering när det gäller krav på datainsamling. Det finns sådana propåer, men vi försöker göra vad vi kan för att denna typ av uppgifter ska samlas in bara en gång, och det får räcka. Jag tackar för det. Som alla vet är det ett mycket komplicerat system som vi har, och varje förenkling är välkommen. Det finns många förenklingar som kan göras. Många av dessa regler är dessutom ganska onödiga. Även i denna del kan jag instämma med frågeställaren. Vi ska göra vad vi kan för att motverka dubbelregleringar och oproportionerliga administrativa pålagor på fiskarna såväl som på andra yrkesutövare. Jag tycker att det är viktigt eftersom vi vill att företag ska uppstå och att företag ska växa. Då är ibland administrativa kostnader och regler hinder för att så ska ske. Jag ska ställa en fråga om den misslyckade arbetsmarknadspolitiken, eller den uteblivna jobbpolitiken. Jag vänder mig då till arbetsmarknadsministern. Vi hade hårda och tuffa duster och debatter under valrörelsen , och vi blev hårt anklagade för den svåra situationen för de arbetslösa. Man pratade om utanförskapet och om att det var en massarbetslöshet. Vi hade då en arbetslöshet på . har det gått , och den arbetsmarknadspolitik som har drivits under dessa närmare har helt förstört den trygghet som har funnits i samhället. Man ser en situation där de arbetslösa får en allt svårare situation, och de blir fler och fler. har vi en arbetslöshet på . Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Om man kallar en arbetslöshet på för massarbetslöshet, vad kallar man då en arbetslöshet på ? Låt mig börja med att tala om hur det ser ut på arbetsmarknaden. Vi har haft en kraftig lågkonjunktur, en av de värsta kriserna i och i hela . Det som skiljer från många andra länder är att vi har haft en ekonomi i balans som har gjort att vi har kunnat satsa och rädda många jobb här i . Från valet till kan vi se att det är 242 000 fler som är sysselsatta och som går till jobbet. Det är inte alls säkert att det blir på det sättet i en så allvarlig lågkonjunktur. Vi kan också se att utanförskapet har minskat med 165 000 personer enligt SCB:s statistik. Men jag är förstås inte nöjd så länge inte alla som kan arbeta får göra det. Därför är jag ändå glad att vi har en så bra ekonomi i att vi har kunnat satsa 8 miljarder extra för att hjälpa arbetssökande att få ett jobb. Vi har till exempel halverat kostnaden för arbetsgivare att anställa ungdomar. Socialdemokraterna föreslår att man ska fördubbla denna kostnad. Vi sänker alltså trösklarna in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern har lätt att svänga sig med siffror och visa att skattesänkningar har genererat arbete. Men fakta är att man har sänkt skatter för närmare 100 miljarder. Det gav inga nya jobb. Man har sänkt arbetsgivaravgifterna för de unga med 16 miljarder. Det gav inga nya jobb. sänker man krogmomsen med 5 miljarder. Det har inte gett några nya jobb. Kopplat till det som tog upp tidigare vill jag fråga: Var finns de nya jobben? Var finns åtgärderna för de arbetssökande? Vad är tanken? Vilka ytterligare skattesänkningar kommer i nästa steg i tron på att det skapar nya jobb? Jag skulle vilja ha ett bättre svar och mer fakta från arbetsmarknadsministern. Låt mig uppehålla mig vid en frågeställning. Jag hinner inte svara på alla frågor. Jag ska tala om ungdomar som är en viktig grupp, och det är många ungdomar som inte har klarat av skolan. Vi försöker nu motivera ungdomar som inte har klarat av skolan att gå tillbaka till skolan och erbjuder dem då ett bidrag på . Men många unga vill inte gå tillbaka till skolan. De vill ut och jobba. Därför har vi halverat arbetsgivaravgifterna för ungdomar så att det blir billigare för arbetsgivare att anställa ungdomar. föreslår Socialdemokraterna att vi i stället ska göra det dubbelt så dyrt. Det kommer att leda till att ungdomar förlorar jobbet och att färre ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Detta är några exempel på åtgärder som vi har vidtagit och riktat till ungdomar, förutom att vi förbättrar skolan så att färre ungdomar slås ut. Jag har en fråga till landsbygdsministern. fick kommun grönt ljus från kammarrätten för att ställa djurskyddskrav vid upphandling av mat till kommunens skolor, förskolor, äldreboenden och så vidare. Det var en glad nyhet, inte bara för dem utan också för alla de kommun- och landstingspolitiker runt om i landet som jobbar för att den mat som serveras ska vara sjystare framställd. Men hur är det egentligen i statens verksamheter? Ställer man några djurskyddskrav på den maten, eller är det fritt fram att köpa in mat som produceras under förhållanden som inte skulle vara tillåtna i ? Jag tackar för frågan. I likhet med frågeställaren tycker jag att det var glädjande att läsa den dom som kom om upphandling av mat till den offentliga sektorn. Vad beträffar statens del i detta är det upphandlande myndighet som själv sätter upp sina krav gällande vad som ska inhandlas respektive krav som ska ställas på de inköp som görs. Ska jag tolka det som att regeringen inte har några synpunkter på det utan att det är helt okej att vi här i stiftar lagar om att vi vill att djur ska behandlas på ett visst, förhoppningsvis sjyst, sätt som vi förväntar oss att svenska bönder ska leva upp till men att vi sedan inte har några synpunkter på att våra myndigheter köper in varor som är framställda på ett helt annat sätt, där djuren har utsatts för lidanden som vi inte skulle tillåta här? Är inte det lite dubbelmoral? Per definition är det på det sättet att statliga myndigheter är självständiga. Jag vill vända mig till folkhälsominister kändes som tusen knivar i magen, och jag var väldigt trött. Detta sade , , kort innan hon dog. Hon dog i sjukdomen endometrios. Det är en sjukdom som drabbar drygt var tionde kvinna i . Men det är en mycket okänd sjukdom trots att det är så många kvinnor som drabbas. Tack och lov överlever de flesta, men det är ett mycket stort lidande för de drabbade. Det avfärdas ofta som kraftig mensvärk. Många blir också ofrivilligt barnlösa. har det kommit en medicin, Visanne, som hjälper många av dessa patienter. Men tyvärr omfattas den inte av högkostnadsskyddet. Då undrar jag vad regeringen kan göra för att hjälpa dessa kvinnor som ofta har dålig ekonomi, inte minst till följd av sin sjukdom och problem med jobbet kopplat till sjukskrivning. Dess värre är jag inte rätt adressat beträffande den här frågan; den ligger inom område. Jag skulle vilja be frågeställaren att vid tillfälle kanske upprepa frågan till rätt mottagare. Jag har tyvärr inget svar på frågan och är inte uppdaterad på exakt vad högkostnadsskyddet innehåller. Jag får alltså be frågeställaren att vända sig till berörd minister. I och med att du, , är folkhälsominister tänkte jag att frågan faller inom det området. Kanske finns det någon annan här som kan svara. har ju det övergripande ansvaret.Självklart ska jag ta upp frågan med , men vill jag till regeringen sända signalen att det här är en mycket viktig fråga. Väldigt många är drabbade, och ofta dröjer det länge innan man får en diagnos. Ofta har det då, tyvärr, hunnit gå väldigt långt och blivit stora skador.Det finns väldigt lite forskning kring den här sjukdomen. Därför är det extra glädjande att det äntligen har kommit en medicin. Den hjälper inte alla, men den har visat sig hjälpa betydligt fler än som varit fallet med tidigare behandlingar. Dessutom ger den betydligt färre biverkningar, vilket ju varit ett problem med tidigare behandlingar.Jag vill alltså att ni tar med er frågan. Det är viktigt att se till att de drabbade har råd med den medicin som finns. Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. Det är bra att vi lyfter fram en av våra största utmaningar framöver: ungdomsarbetslösheten. Tittar man på målgruppen unga arbetslösa ser man att runt 54 000, , är heltidsstuderande. Likväl är det en stor utmaning att av de unga arbetslösa inte heltidsstuderar.Regeringen har aviserat gymnasiereformer, yrkesvuxsatsningar och så vidare, och många kommuner - till exempel min hemkommun - tar ett mycket stort lokalt ansvar och prioriterar lokala pengar till projekt. Men vad gör Arbetsförmedlingen när det gäller den ? kan man i debatten höra att Arbetsförmedlingen inte har rätt instrument. Jag tackar frågeställaren för frågan. Det är väldigt angeläget för regeringen att hjälpa till med att minska ungdomsarbetslösheten.En viktig nyhet i årets budget och som gäller från är att Arbetsförmedlingen får en kraftig förstärkning med 1,2 miljarder för att mota långtidsarbetslösheten och för att satsa mer för dem som är i garantier, i arbetsmarknadsutbildning.När det gäller ungdomar kommer man att göra en så kallad profilering och väldigt tidigt försöka identifiera de ungdomar som löper risk att hamna i långtidsarbetslöshet så att de mycket tidigt får rätt insats. Detta är en viktig del. Det handlar också om att ungdomarna får bättre kontakt med Arbetsförmedlingen, om att de får tätare kontakter och mer praktik. Det kan också bli fråga om arbetsmarknadsutbildning.Profileringen är alltså en nyhet i årets budget. Vi tror att den kommer att ha stor effekt för de ungdomar som inte klarat av skolan och som har det lite extra besvärligt. Jag tackar statsrådet för svaret här. Vid besök på många arbetsförmedlingskontor pekar man - i alla fall har det tidigare varit så - på att jobb- och ungdomsgarantin varit en sluss in. Men varnar man för inlåsningseffekter. Jag hoppas att regeringen tar till sig denna synpunkt. Därför är det viktigt att se hur man kan stötta kommunerna och inte minst hur man kan använda Arbetsförmedlingen som ändå finns runt om i till den första delen för att snabbt kunna erbjuda åtgärder. Jag tycker att det är ett positivt besked här från arbetsmarknadsministern. Jag vill gärna säga att ett av problemen när det gäller att vi har en hög ungdomsarbetslöshet är att det har varit i brister i skolan - brister som åtgärdas, men det här kommer att ta . Det har också varit för dålig koppling mellan skolan och arbetslivet. Skolan har inte riktigt levererat det som arbetsgivarna efterfrågar.En stor utmaning är också att svenska arbetsgivare, såväl kommunala och statliga som privata, vill släppa in ungdomarna. Jag har träffat så många ungdomar som inget annat vill än att komma in på arbetsmarknaden. Men är det väldigt höga trösklar in på den. Då är det viktigt att arbetsgivarna till exempel tar till vara möjligheten att anställa en ung person för vilken vi halverat arbetsgivaravgiften. De här ungdomarna kommer vi att behöva - duktiga ungdomar som inte ges chansen. Som flera andra frågeställare sagt här har vi massarbetslöshet i . Vi socialdemokrater tror att det är bland annat genom att driva en aktiv näringspolitik som det går att minska denna arbetslöshet. Men i det avseendet kan man säga att det är väldigt svårt att se den där aktiva näringspolitiken från regeringens sida. Det är svårt att se förslag till åtgärder som till exempel skulle kunna få företag att växa så att fler därmed kan anställas.Regeringen står just nu snarare vid sidan av. Man tittar på och kommenterar. Vi kan bara notera att det under vårriksdagen inte finns en enda proposition från fråga till landsbygdsminister är därför: Vilka åtgärder måste till för att vi ska få en bättre näringspolitik så att företagen verkligen kan växa? är detta ett av de stora problemen i det svenska näringslivet. Det finns många svar på här framställd fråga. Ett svar är att det behövs en bra forsknings- och innovationspolitik som gör att inom ett antal områden är i världsklass när det gäller saker som vi är duktiga på och som vi har förutsättningar att producera, tillverka. Ett annat svar kan vara att det behövs vettiga kommunikationer så att människor kan förflytta sig och så att varor kan förflyttas. Det finns en mängd svar att ge på här framställd fråga. Men låt mig starkt dementera detta med att vi inget gör. Senast halverades restaurangmomsen, en åtgärd ämnad att ge möjligheter för alla unga människor som har sin första inkomst och sitt första jobb i samband med mat - servering, disk och liknande i sammanhanget. Är det någonting jag känner till är det restaurangbranschen eftersom jag själv kommer därifrån. Naturligtvis stämmer det att många har sitt första jobb inom restaurangbranschen.Det stora bekymret med regeringens näringspolitik är att det är ett litet duttande här och ett litet duttande där. kan vi se den helhet som skulle gynna hela näringslivet. Tvärtom är det små små saker som sätts in. Förutom att en forsknings- och innovationsproposition ska komma - när vet vi som sagt inte; vi har hört rykten om att den kommer att försenas - måste det väl ändå finnas någonting mer. Alla företag har ju inte behov av forskning och innovationer i sin verksamhet utan är tvärtom vanliga företag som kanske jobbar med exempelvis produktion. Låt mig ge några andra exempel, . Vi har reducerat arbetsgivaravgiften för unga människor. Rimligen borde detta bidra till en större vilja bland arbetsgivarna att anställa den som är ung än det ni föreslår, nämligen att ha samma kostnad för den som är ung och därmed förmodligen också oerfaren på arbetsmarknaden gentemot den som är lite äldre.Låt mig också säga att vi har gjort rejäla insatser när det gäller lärlingsutbildningar, yrkeshögskolor och liknande för att ge människor den kompetens som behövs så att den motsvarar kraven på de arbetsplatser som finns och som kommer att uppstå i vårt näringsliv. Min fråga till arbetsmarknadsminister handlar om nystartsjobben. Jobben och detta med att hålla en fungerande arbetslinje i politiken är viktigt. Arbetslinjen är viktig för alla i arbetsför ålder men också helt enkelt för att vi ska ha en god ekonomi och pengar till välfärden.Nystartsjobben har varit en del av regeringens jobbpolitik. , , har kommit med en rapport om hur nystartsjobben påverkar att arbetsföra men arbetslösa snabbare kommer i jobb än de skulle ha gjort utan den här insatsen. Detta är positivt.Nu till min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur ser statistiken ut för dem som kommit i arbete - blir dessa kvar i arbete eller åtgår de till arbetslöshet? Tack för frågan! Nystartsjobben har visat sig vara väldigt framgångsrika. Det är för att de är enkla för arbetsgivare och inte kräver något beslut. Har man varit långtidsarbetslös har man rätt att få ett nystartsjobb.Det innebär att arbetsgivaren slipper betala arbetsgivaravgiften. För vissa personer blir det en fördubbling, det vill säga att man får arbetsgivaravgiften tillbaka en gång till. Det har varit framgångsrikt.Det är ungefär 43 000 personer som har ett nystartsjobb. Den insatsen har visat sig vara en av de mer framgångsrika eftersom en stor andel får ha kvar jobbet när subventionen tas bort.Jag tror därför att detta är en framtida modell som vi ska fortsätta att utveckla ännu mer. Det ska vara enkelt för arbetsgivare att vilja anställa en person som har varit långtidsarbetslös.