kam-fs · H0C120121206fs · 2012-12-06 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Landsbygdsminister (C) Statsrådet (M) Statsrådet (M) Statsrådet (FP) Försvarsminister (M) Landsbygdsminister (C) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Arbetslösheten är mycket hög, och prognosen är att den kommer att öka kraftigt . Regeringens viktigaste delar i arbetsmarknadspolitiken har varit att skära ned på utbildning, införa fas 3 och införa jobbcoacher. fick vi genom en utvärdering veta att jobbcoachandet inte har lett till att de arbetslösa har fått jobb i större utsträckning. vet vi att fas 3 måste betraktas som ett misslyckande. Regeringens jobbpolitik har havererat, och min fråga till är: Tänker regeringen ompröva sin jobbpolitik mot bakgrund av att jobbcoacher och fas 3 inte leder till jobb? Jag konstaterar att vi har en ökad frekvens av varsel i vårt land. Därmed inte sagt att alla varsel från olika företag alltid leder till uppsägningar. Vad ska man göra åt detta?Den budget som är under riksdagsbehandling just nu innehåller en mycket stor mängd förslag för att öka möjligheterna till tillväxt i olika sektorer i vårt samhälle, allt i syfte att motverka den arbetslöshet som vi har och som är alltför hög och som tyvärr riskerar att bita sig fast och kanske till och med bli än högre än vad den är . De satsningar som har gjorts uppgår till hela , allt för att, som sagt, motverka de möjliga saker som tyvärr kan komma beroende på den internationella konjunktur som råder. Detta ska ses i motsats till vad oppositionen gör som inte har några förslag på detta område. Statsrådet svarade inte på min fråga. Jag frågade inte vad regeringen har för budgetförslag. Jag frågade vilken bedömning regeringen gör när det i utvärderingar har visat sig att de viktigaste insatserna inom arbetsmarknadspolitiken, både jobbcoacherna och fas 3 - de stora miljardslukande åtgärderna - inte leder till arbete. Är det en anledning till att ompröva, eller tänker regeringen fortsätta med åtgärder som inte leder till jobb? Som jag redovisade i mitt tidigare inlägg finns det en rad insatser som är föreslagna från regeringens sida, varav till exempel jobbcoacher är en del. Vi tror nämligen på en mångfald av åtgärder för att vi vill ha mer tillväxt och därmed också nya jobb i alla delar av vårt land. Självklart omprövas saker och ting. Men de måste få verka innan en omprövning sker eftersom vi alla känner till att det tar tid att etablera olika typer av åtgärder och att det tar tid innan olika typer av åtgärder leder till resultat. Jag vänder mig till försvarsministern. Vi har mycket gemensamt med våra nordiska grannar. Men det är mycket lätt att det nordiska samarbetet blir någonting som vi har på papperet och inte reell verklighet. Jag har en fråga kopplad till den utveckling som sker i vårt närområde och det reella samarbete som sker med våra nordiska grannar. Jag hade förmånen att lyssna på för någon vecka sedan. Hon berättade att när försvarsministrarna träffades var det mest de fredsbevarande insatserna i FN som man kunde diskutera. Därutöver fanns det inget reellt samarbete.Hur är det försvarspolitiska samarbetet ? Handlar det som görs mellan de olika nordiska länderna på detta område om mer än vackra ord? är ett land som bygger säkerhet tillsammans med andra, inte minst med just våra nordiska grannar. Vi har en lång historia som långt tillbaka präglades av krig och konflikter. präglas våra kontakter av samhörighet, likartade intressen och ett mycket gott samarbete även på det försvarspolitiska området. Jag träffar mina nordiska kolleger mycket ofta. Senast träffades vi i . Då skrev vi under en hel del konkreta samarbetsplaner. Den första handlar om ett samarbete som gäller taktiska flygtransporter, det vill säga att kunna flytta personal och materiel på olika sätt. Vi är nu överens om att vi ska gå vidare så att vi kan poola våra resurser. , och har ungefär samma typ av transportflygplan. har en annan typ. Men vi ser stora möjligheter på detta område. Jag kan återkomma i nästa inlägg om vad vi mer gör på flygområdet med mera. Jag tackar försvarsministern för svaret som gällde ett område. Här i riksdag diskuterar vi ofta det nordiska samarbetet. Inte minst har fått en klang av att handla mycket om ord och prat och lite handling. Därför är det viktigt att försvarsministern visar på de praktiska nyttorna som skulle kunna finnas med det nordiska försvarssamarbetet. Skulle det i längden i praktiken kunna innebära att som nation är beredd att avstå någon förmåga för att få detta stöd från något annat nordiskt land, eller hur utformas det nordiska samarbetet reellt ? tittar vi på våra förmågor, och framför allt på hur vi ska kunna avhjälpa brister och hur vi ska kunna använda de resurser som vi har på ett mer kostnadseffektivt sätt. Det kan handla om allt från, som jag sade, transportflygsamarbete till utbildning och träning. De nordiska länderna har valt lite olika säkerhetspolitiska linjer. och är med i Nato. och är med i EU. är med i Nato. är med i både Nato och EU men är inte med i EU:s försvarssamarbete. Men trots dessa skillnader hittar vi praktiska lösningar. Vi tittar också på internationellt samarbete. Vi samarbetar inom ISAF i , och vi tittar också på möjligheter till gemensamma FN-bidrag inom nordisk ram. Att ge bort förmågor är, som det nu ser ut, inte aktuellt. Däremot utnyttjar vi dem smart tillsammans. har en landsbygdsminister. På många platser i flera kommuner i brister möjligheten att få en grundläggande service. Det gäller utvecklingen av hur myndigheter och kommuner organiserar sig, men det gäller också tilltron till att marknaden ska lösa våra problem. När det handlar om landsbygdens människors grundläggande behov av telefon, bredband, apotek med utbildad personal eller kanske något annat ser vi att det inte riktigt fungerar. Marknaden är inte alltid intresserad av en glest befolkad bygd. Jag undrar hur landsbygdsministern ser på att service och kompetens försvinner från många platser, delvis på grund av en politik som missar att marknaden inte tar ansvar för orter med ett så kallat otillräckligt befolkningsunderlag. Jag tackar för en synnerligen angelägen frågeställning. Vi, det vill säga regeringen, har tagit denna fråga på allvar, och jag har kunnat konstatera att vi till exempel har passerat , alltså 1 000 miljoner, för att möjliggöra att bredband når ut till områden där marknaden inte räcker till. Vi har dessutom , om inte mitt minne sviker mig, för att aktörer på marknaden ska kunna tillhandahålla grundläggande service på orter där sådan saknas för att vi vill ha levande landsbygder och levande småorter i alla delar av vårt land. Detta i motsats till hur den regering som fanns tidigare, och som stöddes av , agerade. Tack så mycket, statsrådet! Vi delar uppfattningen att landsbygden ska leva. En fråga som jag tog upp i mitt första inlägg gällde apoteken. Såvitt jag förstår måste även en landsbygdsminister vara intresserad av vad som händer , som är slutdatum för de kontrakt som regeringen har tecknat med de privata apoteksägarna om hur länge de behöver upprätthålla apotek på landsbygden. Apoteksservice är en del av den grundläggande servicen för människor i alla delar av vårt land. Det är en del som kan ingå för att få stöd i enlighet med det jag redovisade i mitt första inlägg. Jag talar om de pengar - jag tror att det är - som avsätts för att kunna tillhandahålla grundläggande service i alla delar av där marknaden inte klarar av det. Jag har en fråga till statsrådet . Visserligen diskuterar folk just nu mest snöfallet i , men kommunala förtroendemän diskuterar i väldigt hög utsträckning en annan fråga, nämligen den kommunala skatteutjämningen. Den behandlades av en utredning som bland andra jag själv satt med i och som lämnade ett enigt yttrande . Detta har stor betydelse för de kommunala budgetarna och för välfärden ute i landet, och därför undrar jag vad som händer med denna utredning. Det tror jag att väldigt många kommunala företrädare i detta land undrar vid det här laget. Den utredning som hänvisar till var mycket riktigt enig i sitt betänkande, och den påvisade också på ett tydligt sätt de orättvisor som finns mellan kommuner, i första hand kanske beroende på ett nytt beteende för barnomsorgen. När maxtaxan i barnomsorgen kom blev både efterfrågan och utbudet när det gäller barnomsorgstjänster mycket större än det var tidigare. Det har slagit väldigt olika i olika kommuner. Det problem vi såg i utredningen var att man inte i tillräcklig utsträckning analyserade de effekter som eventuellt ledde till skada för tillväxten. Jag kan berätta att regeringen är klar med ett förslag som just nu är ute på gemensam beredning. Vi kommer att ha gott om tid på oss att lotsa detta genom . Återigen är målet, vilket vi har sagt , att det ska träda i kraft från . Jag tror att det är väldigt viktigt att det kan träda i kraft . Avsikten var ju att det skulle träda i kraft , och är budgetarna redan beslutade.Jag förstår att det kommer att ske en del korrigeringar. Kommer några kommuner att få försämrade förutsättningar i förhållande till utredningsförslaget? Det är väldigt viktigt att de får reda på detta när de ska gå vidare i planeringen. Vad vi har gjort är att försöka mildra de marginaleffekter som finns i kommunerna. finns det kommuner som har marginaleffekter på eller lite mer. Det innebär att av en inkomstförstärkning till kommunen går av pengarna till utjämningssystemet. Detta tror vi har tillväxthämmande effekter, även om tillväxtfrågan är väldigt svår i det här avseendet.Ingen kommun kommer enligt regeringens förslag att få det sämre än enligt utredningens grundförslag. Däremot kommer vissa kommuner att få det något bättre än vad utredningen kom fram till. Jag hoppas att detta kan lugna de finanschefer som börjar fundera budget. Min fråga är av det allmänpolitiska slaget, så jag riktar den till minister . infördes ett försörjningskrav för utlänningar, vilket skulle innebära att de som kommer hit ska få ta ett större ansvar för sin egen försörjning. Förslaget blev ett urvattnat kompromissförslag med massor av undantag. Till exempel ska försörjningskravet inte gälla om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande, eller om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i , har vistats här och så vidare. Alla dessa undantag ledde till att bara 350 av 23 000 anhöriginvandrare prövades mot försörjningskravet. Detta var bland de första att påpeka. Dock ser det precis lika illa ut som det gjorde då. Min fråga till ministern är: Avser regeringen att nu ta tag i detta lapptäcke till regelverk? När det gäller den här frågeställningen likaväl som alla andra frågeställningar i vårt samhälle är det klart att saker och ting omprövas och testas, men det är inget aktuellt på regeringens bord . har tagit upp den här frågan förut och fått som svar av bland andra regeringsföreträdare att reglerna inte går att ändra eftersom det skulle bryta mot internationella överenskommelser och konventioner. Senast kom dock migrationsministern med ett utspel om att man visst kan strama åt regelverken. Han fick dessutom uppbackning av självaste statsministern, som sade att frågan ska diskuteras inom Alliansen. Min fråga är då: Gäller inte de gamla konventionerna längre? Har regeringen lyckats omförhandla dem, eller tänker man bryta mot dem? Har regeringen ljugit när man har påstått att SD:s politik inte går att förena med de konventioner som har undertecknat, eller kommer det helt enkelt att bli strid inom regeringen om den här frågan? Mitt tidigare svar gäller. Saker och ting omprövas , men pågår inget sådant arbete inom regeringen. Min fråga ställer jag till landsbygdsministern. Den gäller skogspolitiken och kopplingen till äganderätten.Om man ska sammanfatta skogsvårdslagstiftningen kan man nämna begreppet frihet under ansvar och ett miljömål och ett ekonomiskt mål som är likställda med varandra. Det har enligt min och uppfattning fungerat väldigt bra.Dagens debatt har lyft fram krav på många håll om både detaljreglering och klåfingrighet. Man har till och med från något regeringsparti börjat tala om att omarbeta skogsvårdslagen.Min korta och raka fråga är då naturligtvis: Hur ser regeringens uppfattning på det här området ut när det gäller skogsvårdspolitiken och äganderätten? är faktiskt äganderätten grundlagsskyddad, vilket den tidigare inte har varit i vårt land - vilket i sig förvånar mig, men är den alltså grundlagsskyddad. Jag är glad över detta. Allt brukande av mark bygger ju på att man också får skörda. Det man inte vet om man får skörda brukar man ju inte. En fast och strikt äganderätt som dessutom i vårt land numera tillämpas under devisen "frihet under ansvar" har ju tjänat oss mycket väl. Skogsindustrin och vad skogen ger oss är vår största exportverksamhet. Det är hundratusentals människor som har sitt arbete i eller runt skogen. Det pågår inget arbete för att ändra denna politik. Tack, landsbygdsministern, för svaret! Ministern nämnde själv långsiktigheten i skogspolitiken, där vi i stället för att ha en kvartalsekonomi talar om sekel som planeringshorisont. Själv kan jag överblicka ungefär ett halvt sekel i skogspolitiken och kan se värdet av att en mångfald skogsägare med olika idéer driver och förvaltar sin skog inom relativt fria ramar.Det har varit tillfällen då vi på olika sätt har detaljstyrts, till exempel när det gäller kriget mot löv och björk i skogen. Jag tror och hoppas att just en mångfald av idéer inom relativt frikostiga ramar är en lösning även för framtiden. Jag hoppas att det får förbli så. Den frihet under ansvar som vi har haft har, tror jag, tjänat oss inte bara i ekonomiskt hänseende utan också i biologiskt hänseende och med avseende på biologisk mångfald. Vi har ungefär 330 000 skogsägare i vårt land, och de har lite variationer i hur de brukar den skog de äger. Det ger oss en större mångfald. Detta bara bekräftar vad jag sade, nämligen att det inte pågår något arbete i för att förändra den här politiken. Skogen ger oss så mycket jobb och exportinkomster men också en ökad biologisk mångfald i jämförelse med den enfald som fanns med tidigare politik på det här området. Min fråga går till statsrådet i är nu hårt ansträngd. Varslen duggar tätt, och arbetslösheten ökar. Regeringens arbetsmarknadspolitik biter inte. Den fungerar inte.Det finns vissa grupper som är särskilt hårt utsatta i denna svåra situation, bland annat utrikes födda. Det framförs nu ganska hård kritik mot regeringens så kallade etableringsreform.Jag skulle vilja höra vad statsrådet tycker och hur statsrådet kommenterar förslaget om etableringslotsar. Hur har det fungerat? Har statsrådet några synpunkter på att förändra det, eller ligger man fast vid förslaget? Jag tackar för frågan. Vi kan diskutera om arbetsmarknadspolitiken fungerar eller inte. Detta är en regering som är offensiv också när det gäller att se till att förbättra villkoren för företagande med sänkt bolagsskatt. Vi har gjort det billigare att anställa unga människor. Vi har öppnat upp restaurangsektorn, vilket spelar roll för nyanlända på arbetsmarknaden.Där har vi två tydliga alternativ mot varandra. Jag minns en debatt som handlade om att vi gjorde för mycket. Det är bra om det sker en tillnyktring från Socialdemokraternas sida när det gäller att det kanske behöver göras mer.Etableringsreformen går ut på att vi ska ha ett mycket tidigare jobbperspektiv när man kommer som nyanländ till . Vi kan se av utvärderingarna att detta nu fungerar bättre än vad det gjorde . Nästan alla nyanlända flyktingar eller invandrare skrivs in på Arbetsförmedlingen. Vi har ett jobbfokus. I det gamla systemet var över hälften av nyanlända flyktingar och invandrare över huvud taget aldrig inskrivna på Arbetsförmedlingen.Det är lite för tidigt att dra slutsatser av etableringsreformen. Det är ungefär 50 personer som lämnar reformen . Min fråga gällde hur statsrådet ser på systemet med etableringslotsar. Fungerar det bra eller dåligt? Det skulle vara bra om jag kunde få ett svar på det.Enligt Arbetsförmedlingens egna prognoser kommer man att lämna tillbaka nästan hälften av anslaget till etableringslotsar och insatser för nyanlända invandrare. Jag undrar om inte statsrådet drar några som helst slutsatser av det. Om vi har personer som är särskilt svårt utsatta på arbetsmarknaden och om politiken inte kan använda sig av de pengar som anslås och nästan hälften av anslaget lämnas tillbaka - ser statsrådet några som helst bekymmer med det? Hur kommenterar statsrådet detta, till exempel när det gäller etableringslotsarna? Alltid när man genomför större reformer, som vi nu gör på integrationspolitikens område, ska man vara ganska ödmjuk och utvärdera dem.Redan dessa första har vi gjort ett antal förändringar, och aviserat ett antal förändringar, i etableringsreformen. Vi kommer att stärka arbetslinjen ytterligare. Om det finns ett lämpligt arbete att ta för en nyanländ invandrare ska man vara skyldig att flytta till det. Vi gör förändringar inom ramen för föräldraförsäkringen, som har varit ett problem för etableringsreformen.När det gäller den konkreta frågan om etableringslotsar gällde kritiken före reformen att det inte skulle finnas tillräckligt många etableringslotsar. Detta verkar inte ha blivit verklighet; de som vill ha en lots väljer en lots. Sedan får vi se över om det inte kostar lika mycket pengar som vi har anslagit och om vi kan använda pengarna bättre. De förändringar vi nu aviserar i och med att vi gör en stor satsning på praktikplatser för nyanlända är såklart en kostsam reform.Men jag kan lova frågeställaren att vi kommer att fortsätta reformera integrationsområdet, för vi behöver göra mer för att fler snabbare ska få kontakt med arbetsmarknaden. Min fråga går till landsbygdsministern.Förhandlingarna om EU:s långtidsbudget blev ajournerade . De återupptas 2013. Jordbruksbudgeten utgör en betydande del av EU:s långtidsbudget och har stor betydelse också för stödet till svenska bönder och till landsbygden. Detta är en lite knepig fråga. Vi vill alltså att EU ska dra ned jordbruksstödet, och påverkar det eventuellt - det får ministern svara på - våra svenska bönder.Hur ser landsbygdsministern på konsekvensen av en minskad budget för de svenska bönderna? Den svenska inriktningen, och därmed min inriktning, i diskussionerna är att vi relativt ska föra över så mycket pengar som det bara är möjligt till det som vi på fackspråk kallar för pelare 2, alltså den del som innehåller miljöstöd och kulturstöd men också allmänna landsbygdsutvecklingsåtgärder. Detta vill vi göra därför att vi på våra landsbygdsområden, i vårt land och i andra delar av , vill få fram fler jobb och större tillväxt. Så kan vi utveckla också de små samhällena och de små byarna i alla delar av . Detta beror i sin tur på att vi vill ta vara på alla de möjligheter som finns i skilda delar av vårt land och i andra delar av Europa.Det är min och prioritering att relativt föra över så mycket pengar som det bara är möjligt till pelare 2. Det är väl statsministern som förhandlar om långtidsbudgeten. Men jag skulle ändå vilja fråga ministern hur han vill arbeta för de svenska positionerna så att man får gehör för dem framöver. När det gäller diskussioner om innehållet i de två pelare som vi arbetar med på det gemensamma området jordbrukspolitik inom Europapolitiken har arbete pågått . Jag har arbetat för det jag tidigare nämnde, nämligen att relativt föra över så mycket som det bara går till pelare 2, alltså till det som ger sysselsättning och jobb i alla delar av , så ock i vårt land.Låt mig dessutom, herr talman, tillägga att denna pelare är stor och viktig för den svenska landsbygden och därmed för jordbrukare och bönder. Min fråga går till efter sitt tillträde som biståndsminister utsåg en ny generaldirektör. Denne hann driva verkets ekonomi och de anställdas arbetsmoral i botten, vilket ledde till hans avskedande och bidrog till att ett hundratal anställda på verket fick entledigas.Den avsatta generaldirektören arbetar i med ansvar för hiv/aids-frågor och också global hälsa. Min fråga till ministern blir: Innebär detta en nedgradering av ämnet global hälsa eftersom till ansvarig för detta område utses en person som så uppenbarligen har misskött ett verk som bland annat har att sörja för frågor som rör global hälsa? Jag tror att det viktiga är att människor får komma till sin rätt och att man ibland arbetar med olika uppgifter. Det är mitt ansvar att se till att instruktioner till den myndighet vi nu talar om, nämligen Sida, är så tydliga och starka som möjligt. Styrningen av Sida kunde ha varit bättre.Därför är jag glad att jag kan använda den tidigare generaldirektören till ett oerhört viktigt politikområde. är viktigt här, inte bara på grund av att vi är stora givare och har mycket pengar för global hälsa utan också därför att vi nu har en oerhört bra ambassadör för global hälsa som driver frågorna i internationella forum. Han placerar på kartan inte bara tack vare våra pengar utan genom ett systematiskt arbete för att uppgradera hur ska få genomslag för att fattiga människor ska få bättre tillgång till hälsa och därmed själva kunna ta sig ur fattigdom. Det är riktigt; alla ska få en andra chans. Men jag undrar vad de 100 anställda som fick entledigas bland annat på grund av generaldirektörens verksamhet tänker på när det är den som - åtminstone partiellt - orsakade deras entledigande som fick en andra chans och inte de. I det här fallet handlade det om en förvaltningsbudget som var överskriden. Det fanns anledning att se till att komma i balans i budgeten.Med anledning av detta skedde en del personalförändringar. Jag tror att samtliga omfattades av trygghetssystem, och det fanns möjlighet att göra omplaceringar och att se till hur Sida skulle kunna ha en mer operativ verksamhet som fungerar utifrån de förtydligade krav som regeringen ställde på en väl fungerande myndighet.Jag är oerhört glad att man så snabbt återigen kunde komma i balans och att man nu bedriver en respektingivande verksamhet som fungerar allt bättre i en allt svårare och komplex värld som det internationella biståndet ska verka i. Jag är glad över hur både personal och den nya ledningen hanterade den uppkomna situationen.Man skulle kunna säga slutet gott, allting gott eftersom vi också har fått en fantastisk global hälsoambassadör för att jobba med dessa viktiga frågor. Jag tycker att det är bra för att känna till. Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den handlar om en favoritfråga för ministern, nämligen regelförenklingar inom lantbruket.Bönder som producerar ekologiska varor utsätter sig för frivilliga kontroller i samband med certifieringen. När det handlar om förenkling och minskning av den administrativa bördan borde rimligen dessa bönder prioriteras.Min fråga är: Avser ministern att göra något för att regelförenkla för de lantbrukare som producerar ekologiska varor? Mitt raka svar är: Ja. Vi prövar möjligheten att samordna de kontroller, det uppgiftslämnande och liknande som bland annat bönder som producerar ekologiska varor måste genomgå. Det gör vi för att undvika dubbelkontroller eller dubbel uppgiftslämning. Om man till exempel lämnar uppgifter till olika myndigheter borde rimligen den ena myndigheten kunna hämta dessa från den andra. Detta prövas ständigt. Jag hoppas att vi kan fortsätta det här arbetet, gärna tillsammans med , som verkligen är intresserad av de här frågorna. Jag ber att få tacka för svaret och gläder mig åt att jag inte behöver ställa en andra fråga. Jag vill ställa en fråga till finansmarknadsminister . Staten är en av största bolagsägare. Sammanlagt äger staten 55 bolag helt eller delvis. De är värda .