kam-fs · H0C120121213fs · 2012-12-13 14:00:00 — Vi har inrättat ett Gender Center i på nordisk nivå där vi tillsammans ska arbeta för att bli ännu bättre på detta. Inte minst har de berörda myndigheter som du nämnde här fått i uppdrag i sina regleringsbrev att jobba systematiskt för att se till att vi får flera kvinnor på alla nivåer och organisationer, för med flera kvinnor kan vi se till inte bara att kunskapen om gender finns utan också att kvinnor faktiskt är delaktiga i de här processerna. Ja, någonting som togs upp i går var just hur viktigt det är att det finns med i de regleringsbrev som håller på att författas till de olika myndigheterna hur de ska jobba. De skulle helst vilja att pengarna specialdestinerades till det här området. Men det är viktigt att man åtminstone vet hur utbildningen ska gå till, för det är en annan sak, hur polisen och försvaret kan förbättra sin utbildning. är den någon timme. De menar att det är alldeles för lite för att kunna få en riktig kunskap om denna FN:s säkerhetsrådsresolution.Sedan hade de en annan fråga, och jag vet inte om statsrådet har någon kommentar till den. De vill gärna ha en ambassadör som kan samordna arbetet eftersom det är flera olika myndigheter som ska jobba med frågan. De skulle också vilja ha en bättre samordning och uppföljning, för det brister lite grann i uppföljningen, som jag uppfattade det. Samordning är alltid bra på många olika sätt, när det är flera myndigheter som berörs, för att motverka ett visst fenomen eller jobba för bättre förhållanden, i det här fallet i fredsfrämjande missioner.Jag är inte ansvarig minister. Frågan hanteras på UD, så jag skulle föreslå att frågan om eventuell samordnare ställs till rätt minister på UD. Men jag tycker att det är en viktig fråga. Det är en prioriterad fråga för regeringen, och alla myndigheter har till uppdrag att jobba systematiskt för att vi ska bli ännu bättre när det gäller både genderkunskap och kvinnors närvaro i fredsfrämjande uppdrag. Min fråga vänder sig till handelsministern och statsrådet viktig del i umgänget stater emellan är handel. Inte minst är frihandel ett sätt att fördjupa kontakter mellan människor och mellan stater. En stor del av detta hanteras naturligtvis inom ramen för Europeiska unionen. Jag skulle ändå vara intresserad av att veta vilka frihandelsavtal som handelsministern ser är för handen, nära förestående, som vi kan se fram emot att få presenterade. Tack för en väldigt viktig fråga! Jag önskar att jag kunde stå här och säga att vi snart kommer att få se ett avslut av det multilaterala frihandelsavtalet, Doharundan. Men det är tyvärr inte sanningen. Detta avtal ligger djupt nedfryst och kommer säkert att så förbli under lång tid framåt.Dock hoppas vi att på nästa ministermöte, som kommer att ske på , kunna få åtminstone något slags minivariant av det som vi alla tillsammans är överens om. får vi fokusera på regionala frihandelsavtal. Vi ligger precis i slutfasen att bli färdiga med avtalet mellan och , vilket är ett otroligt viktigt avtal, inte minst också för att kunna öppna dörrarna för att starta ytterligare förhandlingar mellan och . Det är ett enormt viktigt avtal som skulle innebära att två av världens största ekonomier skulle kunna ha frihandel med varandra. Jag tackar för svaret så långt.Låt mig vidga frågan lite grann till att också röra de stater som är i en utvecklingsfas från att ha varit närmast biståndsmottagare. Vad gör vi för att underlätta där biståndsbehovet minskar och handelsbehovet ökar? Du nämner , och jag har sett att både och diskuteras. Men hur hanterar vi de något mindre rika länderna i den här frågan? Vi har just beslutat att vi ska starta förhandlingar med . Det är också ett väldigt viktigt område. Vi har avslutat förhandlingar om avtal mellan och , ett avtal som är i kraft.Om vi går in på de länder som klassificeras som utvecklingsländer, det vill säga också många länder i där vi kan se sju av världens tio snabbast växande länder, något som också är viktigt att påpeka, finns det ett Economic Partnership Agreement, benämnt i . Där går det framåt, men det går väldigt långsamt. Den stora orsaken till detta är att inom den afrikanska kontinenten finns det flera regionala grupper som förhandlar med varandra, och man befinner sig på väldigt olika utvecklingsnivå.Vi har just haft handelsminister på besök och påpekat vikten av hur de kan gå i fronten för att få ett riktigt . Det skulle göra väldigt mycket för många och många andra fattiga länder för att kunna resa sig och få bra ekonomi. Jag vill ställa en fråga till kulturministern angående den misslyckade jobbpolitik som regeringen för och ett projekt som heter har stolt här i kammaren lyft fram detta kulturarvslyft som en riktig och viktig satsning för kulturarbetarna och att det skulle ge totalt 4 400 nya arbetstillfällen och jobb. skulle vi se ett resultat av 1 200 nya arbetstillfällen, och kan vi se att det inte har blivit så.Vi socialdemokrater har följt det här projektet oroligt. Vi har ställt frågor till kulturministern , och vi har fått svaret av kulturministern att det är för tidigt att dra slutsatser.Vi kan dra slutsatser nu när vi ser statistiken. Det är som har fått arbete i det här projektet. Det är ett misslyckande. Kulturarvslyftet debatterade vi senast under budgetdebatten, och det är riktigt att frågan också har varit uppe här tidigare.Agneta talar om ungefär 4 000 jobb, och det stämmer. Det var och är fortfarande planen för de som Kulturarvslyftet omfattar. För de som möjligen inte vet vad det handlar om är det att man ska kunna ge möjlighet för människor som står långt utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka in och få arbetsuppgifter, riktiga jobb, inom kultursektorn.Det är sant att det har tagit och varit besvärligare än vad vi hade förväntat oss. Vi hade trott att vi skulle få till 1 200 jobb . , som har hand om projektansökningarna och också har kontakter med museer, arkiv och andra som är engagerade i detta, har fått in drygt 400 ansökningar som gäller drygt 400 arbeten.Vi kommer att fortsätta arbeta med detta. är ett stort misslyckande. Vi socialdemokrater förslår att man lägger ned detta. Vi har i stället budgeterat för ett nytt Accessprojekt som verkligen ger stimulans och är bra. Förra gången var åtgärden väldigt populär bland kulturinstitutionerna, de fackliga organisationerna och de kulturellt yrkesverksamma. Kan ministern överväga att ta till sig detta projekt som skulle ge mycket större effekt för kulturarbetarna än vad Kulturarvslyftet gör? Det här är två helt olika frågor och grupper. Access, som också riktade sig kulturinstitutionerna, handlade om arbetslösa akademiker. Det var bra då, och Alliansen förlängde också verksamheten med . Men det förslag som Socialdemokraterna har i sitt budgetalternativ ligger långt från de lönekrav som de fackliga organisationerna ställer.Åter till Kulturarvslyftet. Det handlar om människor som står längst bort från arbetsmarknaden, och flera lyckade projekt är i gång. Jag ska kort nämna ett i kommun där man mycket framgångsrikt arbetar med Kulturarvslyftet.Magnus som är ansvarig berättar att en del av de anställda har av arbetslöshet bakom sig, och han säger: "Det finns en sådan energi i det här." Han konstaterar att de anställda stöttar och hjälper varandra, och han fortsätter: "Det som förvånat mig mest är hur snabbt våra anställda går från utanförskap till innanförskap! "Jag vill absolut fortsätta arbeta vidare med detta, för det är så viktigt för de människor som står längst bort från arbetsmarknaden och för kulturinstitutionerna. Även jag har en fråga till om . Svenska vapen har tyvärr åter hamnat i fel händer, och är det som har fått det svenska granatgeväret . EU har ett vapenembargo mot . Här pågår fortfarande inbördeskrig och förtryck och brott mot de mänskliga rättigheterna i ganska stor skala. Allt detta borde göra det omöjligt för svenska vapen att hamna i den burmesiska regeringens händer.Vi vet att exportkontrollen som ska ske inte fungerar och att det påverkar bilden av . Här anknyter jag till den förra frågan i ämnet då handelsministern sade att vi har en strikt kontroll som fungerar. Detta är väl ett bevis på att den inte fungerar.Kan handelsministern utveckla att kontrollen fungerar? Jag tackar för en viktig fråga, även om delar av den redan har besvarats.Låt mig redogöra lite för bakgrunden. Precis som sade har EU ett vapenembargo mot , och det har funnits . Inga svenska vapen har heller exporterats dit efter att detta embargo trädde i kraft.Det har tidigare florerat rykten att man kan se svenska vapen i , och i går fick vi som sagt bekräftat från ISP att det vapen som påträffats i kommer från . Det är alltså ett svenskt vapen som har importerats till och som , enligt uppgift, finns i Burma.Jag tycker att vår kontrollagstiftning fungerar bra. Hade vi inte haft slutanvändarintyg och noggranna kontroller vid utförsel hade vi aldrig kunnat spåra att detta vapen hade exporterats till , där det också var meningen att det skulle stanna. Det här är ett exempel på att det inte fungerar, och jag har svårt att se att handelsministern kan säga: Nej, vi har väldigt strikta kontrollregler för hur det ska fungera.Den här typen av vapen finns på två ställen i , i och , och man kan också diskutera Thailandfrågan.Jag blir förvånad över att handelsministern inte är mer ödmjuk och säger att man ska se över detta. Enligt vårt sätt att se det är det helt uppenbart att har misslyckats eftersom svenska vapen hamnar i Burma.Kan handelsministern utveckla om regeringen kommer att se över det här i exportkontrollen? Jag vet att det finns en utredning som ska se över denna lagstiftning som uppenbarligen inte fungerar, och det är bra. Men vad kommer regeringen att göra just nu? Hur ska regeringen göra mot det tredje landet, ? Enligt dagens regler ska all vapenexport dit upphöra. har en strikt lagstiftning som reglerar försvarsexport. Vi har också en mycket strikt kontroll. Annars hade vi som sagt inte kunnat upptäcka detta. I går redovisade den självständiga myndigheten fakta för mig, och åtgärder har vidtagits. försvarsattaché är kontaktad, och ISP har krävt ett skyndsamt svar från . Min statssekreterare har haft kontakt med ambassadör som har bekräftat detta och låtit meddela att man verkligen vill samarbeta i frågan för att få klarhet och kunna göra något åt situationen. Där befinner vi oss i dag.Det har endast gått vi lämnade detta meddelande till . Med respekt för tycker jag att vi ska ge dem en möjlighet att komma med ett tydligt svar. Min fråga går till . I växer arbetslösheten kraftigt. I industri efter industri som jag har besökt är människor djupt oroade över framtiden, både företagare och anställda. Det de snart 13 000 arbetslösa i går till mötes är en halvering av inkomsten. Arbetslöshetsförsäkringen försämrades kraftigt av regeringen efter tillträdet 2006, och har sedan legat kvar på den usla nivån.På vilket sätt underlättar det för de människor i som blir arbetslösa att få jobb att deras försäkring har förstörts och att de ska leva på halva inkomsten? På vilket sätt ger det dem jobb snabbare? Jag instämmer i beskrivning av läget i tillverkningsindustrin, inte minst i där varslen duggar tätt på grund av att det är exporttung industri.Frågan rör a-kassan, och det är inte mitt område utan arbetsmarknadsministerns. Viktigt att påtala är dock att vi ska se till att så få människor som möjligt har behov av a-kassa. Att ha ett arbete och en lön är det absolut viktigaste, och det arbetar regeringen för.Det inte tar upp i sin fråga är alla dem som inte kvalificerar sig för a-kassan. Det gäller till exempel ungdomar. Här ser man nu över möjligheten till en obligatorisk a-kassa i den socialförsäkringsutredning som pågår. ska besvara allmänna frågor. Jag vill erinra om detta. Då ingår frågor om arbetslöshetsförsäkringen.Regeringens övergripande strategi för att skapa jobb sades vara att bland annat försämra arbetslöshetsförsäkringen. Då skulle folk få jobb. Er människosyn är att man ska piska på människor för att det ska träda in på arbetsmarknaden. Men vad har hänt? Arbetslösheten har ökat och ökat för ni har suttit vid makten. har vi en cementerad massarbetslöshet.Repetera för de arbetslösa vad ni sade 2006 och 2010: Ni får lättare jobb när vi förstör er arbetslöshetsförsäkring. Säg det nu när julen står för dörren: Detta var vad vi önskade och ville. Enligt Socialdemokraterna skapar man jobb genom att kraftigt höja bidragen. Alliansregeringen tror på att fler jobb skapas genom att man minskar kostnaderna för företagen att ha kvar jobben och skapa fler jobb. Av den anledningen tycker vi att det är smått pinsamt när Socialdemokraterna föreslår lastbilsskatt, fördubblade arbetsgivaravgifter och höjda bolagsskatter. Det är inte det som industrin och de som jobbar inom industrin behöver.Man behöver först och främst ett jobb. Om man blir av med jobbet krävs det en omställningspolitik som heter duga. Då krävs det resurser till Arbetsförmedlingen och resurser till utbildningssystemet. Det har den presenterat i sin investeringsbudget.A-kassan ska vara en omställningsförsäkring. Den ska innebära en trygghet för dem som drabbas av arbetslöshet och en möjlighet att hitta ett nytt arbete. Det är huvudlinjen bakom regeringens reformering av a-kassan. Det absolut viktigaste är att ingen ska hamna i arbetslöshet. Då är näringslivspolitiken en grundbult. Jag vill uppvakta kulturministern med min fråga som handlar om läsandets glädje, nytta och nödvändighet och om hur viktigt det är att vi har ett språk för att hantera vår demokrati och känna delaktighet i detta.Vid bokmässan i kom en utredning som heter Läsandets kultur. Det är en 600-sidig kartbild över bokens och läsandets tillstånd i . Där framgår det som man har känt till länge, nämligen att det även på det här området finns stora klyftor mellan dem som bor i fattigare områden och dem som har det bättre beställt med bokhyllor hemma samt att pojkar läser mindre än flickor.Min fråga är: Hur oroad är kulturministern över dessa vidgade läsklyftor som man symboliskt kan se som en vidgning av demokratin och delaktigheten? och jag företräder i mångt och mycket olika politiska system, men i den här frågan är jag precis lika orolig som har sett tendensen att läsandet minskar. Det behöver inte innebära att man förlorar sitt språk; det finns olika sätt att ta till sig språket. Men jag tror ändå, precis som , att läsandet har stor betydelse för viljan att vara delaktig i samhället, för möjligheten att själv argumentera och fantisera och i ord beskriva sina drömmar och känslor. Det var också därför som vi tillsatte den utredning, , som refererade till. Det är en omfattande läsning som många kan ta del av, inte minst på nätet.Utredningen är nu ute på remiss. Vi återkommer med en proposition . Det finns många tankar som handlar om läslust och läsfrämjande. Vi har alla känt till de demokratiska svackorna och läsolikheten . Jag tycker att det är märkligt att man då har monterat ned mycket av det som har varit och är läsfrämjande. Jag tänker på En bok för alla, arbetsplatsbibliotek, "Läs för mig, pappa!" och så vidare. Jag förstår inte logiken. Antingen beror det på att man inte känner till hur dåligt tillståndet är i landet eller på att man måste hitta på något nytt.Det heter att sådant som är bra ska kunna sträcka sig över mandatperioder och olika regeringsmajoriteter. Vad var det för fel med till exempel En bok för alla och En bok för alla - barn? I den nya kulturpolitiken ligger att ompröva och förbättra. En bok för alla fyllde sitt syfte , ungefär när den startade. har vi tillgång till pocketböcker - det var vad det handlade om - till mycket låga priser. Det är inte bristen på böcker och kostnaden som är problemet. Att man inte läser beror på andra saker. När vi sänkte bokmomsen blev det fler bokköp, men det var de som läste som köpte fler böcker.Den här regeringen har gjort en läsa-skriva-satsning på lågstadiet. Vi har gjort skolbiblioteken obligatoriska. Vi ser över bibliotekslagen och vi ser en möjlighet att öka läsandet genom de omprioriteringar vi har gjort i kulturpolitiken när vi stärker läsfrämjandet. Stödet till dagspressen har också varit ett sätt att hålla läsandet uppe. Vi återkommer i frågan. Regeringen har haft en ambition att fördubbla svensk export . Vi är långt från det . Exporten står still och den minskar på i stort sett alla svenska exportmarknader. Det är en mycket allvarlig situation för svenska exportföretag och för landet som helhet.Min fråga till statsrådet är: Vilka ambitioner och vilken handlingsplan har regeringen för att möta denna allvarliga situation? Finns det några åtgärder för att stimulera inhemsk efterfrågan och konsumtion för att mildra exportföretagens problem? Tack, , för en viktig fråga.Det stämmer att 2012 verkar bli ett mellanår som ser svagare ut för svensk export. Exporten skiljer sig markant på enskilda marknader. Vi har lanserat 40 skarpa åtgärder. Man kan läsa om dem på . Det är åtgärder som vi kan vidta här i , på EU-nivå och på mer global nivå. Det handlar om fler frihandelsavtal, som vi har diskuterat här i kammaren . Det är ett mellan och . Det handlar också om . Vi tittar på hur vi stärker EU:s inre marknad och framför allt den externa dimensionen av EU:s inre marknad. Vi skulle kunna börja med att implementera tjänstedirektivet. Det skulle vara . Det är ju en efterfrågekris för exporten. Finns det någon stimulans för att öka den inhemska efterfrågan för att mildra detta? Jag fick inte svar på den frågan.En annan sak är det svaveldirektiv som träder i kraft som ytterligare kommer att försvaga möjligheten för svensk export. Det gäller framför allt skogsindustrin och massaindustrin. Finns det ambitioner att försöka vrida tillbaka den sneda konkurrens som svaveldirektivet kommer att innebära? De frågor som nu ställer om svaveldirektivet och inhemsk stimulans ska ställas till ett annat statsråd som är närvarande här . Vi är glada över den uppgörelse som vi har med Socialdemokraterna om en ökning av exportfrämjandet med 50 miljoner . En viktig del är att stärka det regionala exportfrämjandet här hemma i . Jag är glad att vi, efter - 2012 - kan se en stor ökning när det gäller regionalt exportfrämjande och större tillgänglighet, inte minst i norr och det län som kommer från. Där har jag också sett ett stort behov av mer regionalt exportfrämjande. Min fråga går till Kulturminister stor del av den svenska befolkningen tycker att det är intressant att följa stora idrottsevenemang och att göra det via tv, sittande hemma i soffan. Här i har vi fattat beslut om att regeringen ska återkomma med ett förslag på en så kallad evenemangslista där man ska sätta upp evenemang som alla ska kunna ta del av via de fria kanalerna.Än så länge har regeringen inte kommit tillbaka till med detta uppdrag. Min fråga till kulturministern är: När tänker kulturministern och regeringen leverera ett förslag om en evenemangslista till riksdag? Det är två delar i detta svar. Det ligger självfallet i såväl idrottens som tv-tittarnas intresse att man kan se de stora idrottsevenemangen. Den så kallade evenemangslistan, eller tv-listan, handlar om rätten för alla att kunna se de stora evenemang som är mer sällsynta. Det kan vara eller . Denna möjlighet finns för tittarna i . När det handlar om kommande i har rättigheterna förvisso köpts av en kommersiell kanal, men sändningarna täcker av hela landet, vilket innebär att i princip alla svenskar kommer att kunna se detta. Inte desto mindre har nu gjort ett tillkännagivande om att och regeringen ska återkomma, och det avser vi självfallet att göra. Vi respekterar vilja. Exakt när vi återkommer med detta kan jag inte säga. Det har varit en tuff arbetsbelastning för departementet . Men vi har inte glömt frågan, och jag återkommer så fort jag kan.