kam-fs · H0C120121004fs · 2012-10-04 14:00:00 — Man vill kunna sätta fram mat på bordet.Det här är verkliga problem för verkliga människor, och det är snart bara som inte ser detta.Hur låg ska arbetslöshetsersättningen bli innan är nöjd? Det skulle jag vilja ha svar på. tar exemplet att man nu varslat om uppsägningar vid Volvos bussfabriker i med anledning av att produktionen koncentreras till fabriken i förstår att Socialdemokraterna väldigt gärna vill höja a-kasseersättningen, men jag tror inte att det kommer att konsumeras fler bussar i om man höjer a-kasseersättningen. Skälet till att det är färre bussar som säljs är att vi har en internationell kris. Den gör att efterfrågan på bussar går ned. Produktionskostnaderna i är lägre. Då väljer Socialdemokraterna att gå på bidragspolitik.Vårt svar är att förbättra produktionsförutsättningarna i så att fler vill producera bussar, lastbilar och annat i . Det är därför vi svarar upp med infrastruktur, forskning och sänkta skatter och inte med en skattebörda på 30 miljarder på produktionen. Det är helt elementärt att om man dänger på produktionen 30 miljarder i skattehöjningar blir det fler som flyttar ut. Då blir det färre jobb, minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet. Kompletterar man dessutom detta med höjda a-kasseersättningar är alla bedömare, , och , eniga om att detta leder till högre arbetslöshet. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . och beslutade att när skulle byggas skulle den också utrustas med ett nytt signalsystem, ERTMS. Det här satellitstyrda systemet skulle införas i hela . För har ERTMS-systemet inneburit många och kostsamma problem. Det har varit stora störningar i systemet, och utrustningen i tågen har utvecklats först efteråt. Norrtåg, som har fått stå för denna extrakostnad, anser att staten bör ta sitt ansvar och stå för de kostnader som har drabbat landstingens budget och skattebetalarna i de fyra nordligaste länen.Kommer staten att ta på sig ansvaret och stå för denna extra kostnad? Det är fantastiskt att se drivkraften i att veta att nya signalsystem ökar kapaciteten på våra järnvägar. De ska också vara med och bidra till ökad säkerhet. Den långsiktiga tanken med just detta signalsystem är att det ska vara likadant över hela för att knyta ihop hela och för att det ska vara lättare att anskaffa fordon. Helst ska tekniken fungera mellan spåren, infrastrukturen och fordonen, och helst ska det vara kompatibelt oavsett vem som kör.Sverige är först ut i mycket, och här har det inte riktigt fungerat. Den avtalsform som har gällt är mellan och Norrtåg i . Här pågår diskussioner just , och i den delen är inte staten med som ansvarig på det sätt som efterfrågar. Jag tackar statsrådet för svaret. I detta fall är det som står för denna så kallade tekniska utveckling. Det är dock inte landstingen som har hittat på detta system, utan har fått agera som en försökskanin för att testa det nya systemet. Då borde rimligtvis , som har krävt införandet av det nya signalsystemet, stå för kostnaden för detta nya system. borde inte behöva ta det finansiella ansvaret för utvecklingskostnaderna för det nationella utvecklingsprojekt som ERTMS-systemet är. Tycker statsrådet att det är rimligt att vi ensamma ska ta den kostnaden? Jag tror att vi ska dela upp diskussionen i två delar. För det första är det inte staten som har gjort upphandlingen av inköpet av de nya tågen. Det är det bolag som landstingen i Norrlandslänen har gjort i samband med Norrtåg. Man har valt att göra det på ett slags löpande räkning och har fått kostnader som vida överstigit det man kanske tänkt sig från början.Den andra delen, som är nog så viktig och som kanske har kommit ur Norrtågs situation, har lett till att jag, , alla tågoperatörer och företag som Alstom och , som är med och tillverkar detta, ska sätta oss tillsammans för att se hur och på vilket sätt vi bäst kan implementera ERTMS, för vi kommer att behöva fortsätta göra det i . Vi ska titta på hur vi ska förhålla oss till lagstiftning som kommer så att vi inte ligger före och inte kan jacka i när nästa modell av ERTMS signalsystem kommer. Vi ska också ta upp frågan om finansieringen framöver. Jag vill ställa min fråga till näringsminister . Jag kommer från , och vi har på olika sätt drabbats av nedläggningar inom träindustrin, och jag tänker speciellt på träindustrin i . Det finns också hot mot busstillverkningen i . Enskilda människor drabbas på olika sätt men också orterna där dessa företag ligger och bygderna däromkring. Det finns också ett hot mot servicen i många delar av Småortssverige i dag.Det ligger också en stor utmaning i att se på den kompetens som människor har och kan behöva för att få nya chanser på arbetsmarknaden. De kompetensplattformar som just nu byggs upp på olika ställen runt om i är i behov av ytterligare förstärkning.Vi står inför stora utmaningar. Det handlar om grön omställning, att ge unga människor chans till jobb och utbildning och att skapa långsiktiga möjligheter för en hållbar utveckling.Hur ser näringsministern på dessa utmaningar, och vad säger näringsministern till människorna på de orter som drabbas av problem av olika slag? Jag brukar säga att summan av tillväxt är beroende av den utvecklingskraft och attraktivitet som finns i alla delar av . Därför är det ofantligt viktigt att inte bara ha goda näringslivsvillkor utan också goda boende- och livsmiljöer för att skapa attraktivitet oavsett var man bor i landet.Regeringen aviserar därför i budgeten bland annat en översyn av de nya strandskyddsreglerna. Vi lägger extra pengar på bredband och den digitala infrastrukturen med en bredbandsmiljard , 2012-2014.Utöver det sänker vi kostnaderna för de företag som verkar runt om i landet med totalt 30 miljarder. Här vill oppositionen öka kostnaderna.Det är helt rätt att tänka på infrastruktur i hela landet, digital, järnväg och vanliga vägar, förutsättning för jobb och utveckling men också attraktiva livs- och boendemiljöer med bland annat service. Vi lägger därför 145 miljoner 2009-2014 på just service i gles- och landsbygd. Jag tackar ministern för svaret. Det finns bilder av en fantastisk utvecklingsmöjlighet, men det finns också bilder av stora problemområden med stora utmaningar. Hur ser ministern på möjligheten att göra människor mer delaktiga i den gröna omställningen? Vad finns det för möjligheter att ytterligare öka entreprenörskapet och utvecklingskraften? På vilket sätt kan också unga människor få en möjlighet att på olika sätt bidra med sin utvecklingskraft och sina tankar ? Sänkta kostnader för att ha unga anställda är helt avgörande för att de unga runt om i landet ska kunna behålla jobbet på kaféet eller på Ica. Därför behåller vi halverade arbetsgivaravgifter för just unga och en halverad restaurangmoms som är viktig för besöksnäringen runt om, till exempel.Det är också viktigt att öka delaktigheten bland regionala och lokala beslutsfattare. Därför håller i trådarna vad gäller regionala kompetensplattformar, för det är där man utvecklar behovet av lokala och regionala utbildningsinsatser.Vi föreslår även ett utökat antal platser på universitet och högskolor runt om i landet. Det gäller också på , som är viktig för kompetensförsörjningen för små företag i till exempel , och . Min fråga går till försvarsminister . Den handlar om anskaffningen av en ny lätt torped, den så kallade 45:an.Riksdagen har tidigare bemyndigat regeringen att anskaffa just en sådan ny lätt torped. Den ska ersätta en äldre modell, och den ska bestycka helikoptrar och korvetter för ubåtsbekämpning.Det har visat sig svårt att finna utländska tillverkare av torpeder som är anpassade efter svenska kustförhållanden. har därför ödmjukat sig och hemställt till regeringen om att få direktupphandla torpeden hos den svenska tillverkaren och därmed frångå regeringens krav på konkurrensutsättning enligt materielförsörjningsstrategin. Man har inte fått svar på dessa hemställanden.Jag har tagit upp frågan med ministerns företrädare och har då fått svaret att frågan är under beredning och att en snar lösning är att vänta. Tiden går, och vi har inte hört något om någon lösning ännu.Här riskeras inte bara vår förmåga till ubåtsbekämpning, utan vi riskerar också att få kraftigt höjda kostnader ju går. Dessutom riskerar man långsiktigt kompetensförluster på detta område, vilket i sin tur kan få ytterligare mycket allvarliga konsekvenser för förmågor.Vad tänker ministern göra åt detta? Det materielsystem som nämner är en viktig del i vår förmåga. Vi har en ändrad strategi för materielförsörjning. Det finns en tydlig stege för principerna för hur materiel ska anskaffas. Många av er i vet att det handlar om att i första hand se om man kan utveckla befintlig materiel, i andra hand om man kan hitta beprövad materiel. Nästa steg är att se om man kan utveckla det tillsammans med någon annan, och det sista är att utveckla det själv.När det gäller torpeden bereds frågan fortfarande, så jag har tyvärr inte något nytt besked att ge . Det är en viktig fråga, och vi hoppas få återkomma om den. Det hade varit bra med ett klargörande i frågan. Det är frågan ställdes, och den är tydligen fortfarande under beredning.UV-tekniken är ju en svensk specialitet, och den är viktig i det svenska ubåtsförsvaret. Det borde vara en del av den strategi som regeringen anmodas av att ta fram. Det är en strategi som skulle beskriva vilka områden inom försvarsmaterielen som skulle undantas från kraven på upphandling och är av särskild betydelse för svensk säkerhet. Så har man gjort i andra europeiska länder.Försvarsministern kanske kan svara på frågan: När kommer den här strategin att presenteras för ? Det som frågeställaren nu tar upp handlar ju inte om materielförsörjningsstrategi utan om en eventuell försvarsindustristrategi. Det finns också en önskan från att se över om ska utpeka särskilda nationella säkerhetsintressen som gäller just industrifrågor.Det är ganska komplicerat. Det handlar både om vad vi ska prioritera och om att vi från har varit tydliga med att vi vill ha en så fri och öppen konkurrens som möjligt även på detta område. Den inre marknaden är fortfarande inte fullt utbyggd när det gäller försvarsmateriel. Däremot har vi tyckt att det både för det svenska försvaret och det industribaserade är en fördel om vi har så fri konkurrens som möjligt.Vi är medvetna om att den här frågan diskuteras i . Vi funderar över hur vi ska arbeta. Den strategi som frågeställaren tar upp är inte på gång. Jag har också en fråga till försvarsminister av de bärande skälen till att regeringen ville att vi skulle anskaffa JAS Gripen var att det säkerhetspolitiska läget, enligt regeringen, hade försämrats ganska radikalt med hänvisning till . Trots detta orosmoment som regeringen pekar på kan regeringen tänka sig att avbryta projektet om röstar nej i folkomröstningen eller om dess parlament röstar nej lite senare.Man kommer också att leasa ut en hel division JAS C/D . Min fråga till försvarsministern är: Hur går det som regeringen nu tänker göra ihop med hotbilden att man måste köpa ? När det gäller frågan om huruvida vi behöver göra ett så kallat förmågelyft av det svenska stridsflygssystemet delar vi Försvarsmaktens bedömning att nuvarande stridsflygssystem inte kommer att vara operativt relevant. Man gör en bedömning av hur närområdet kommer att se ut . Det nuvarande systemet är operativt relevant ungefär till 2020-2030. Därför måste vi titta efter en ersättare.Vi delar Försvarsmaktens bedömning att det mest kostnadseffektiva alternativet är att fortsätta att utveckla JAS 39 , och att göra det tillsammans med en partner så att vi kan dela på kostnaderna för utveckling, anskaffning och drift.Det vi har skrivit i budgeten och försäkrat oss om är att vi, om vi inte har en partner - det vill säga om skulle avstå - har frihet att avbeställa beställningen. Det är ju intressant. Då är det inte det säkerhetspolitiska läget som är i fokus. säger försvarsministern att om säger nej kan vi avbeställa detta. Skälet till att man ville köpa Gripen var ju det nya orosmoment som hade uppstått i vårt närområde, nämligen Ryssland.Ekvationen går inte ihop. Antingen tycker man att det är så besvärligt att köper detta oavsett vad tycker eller så är det inte det. Men så säger inte regeringen. Regeringen kan backa. Man kan till och med hyra ut en hel division JAS Gripen C/D fram till att får sitt JAS E.Det handlar inte längre om att det finns ett orosmoment i vår omvärld. Från sida ser vi det som att detta är ett stort industriprojekt. Det andra skälet som regeringen gav till detta var att det skulle skapa rätt mycket jobb. Vi pratar om , så jag vill påstå att det är dyraste arbetsmarknadsprojekt.Min huvudfråga till försvarsministern är fortfarande: Är det orosmoment i vår omvärld som är orsaken eller finns det andra skäl till att man vill skaffa det här planet? När det gäller uthyrning av plan är det , som vi ser som vår framtida partner, som har bett att få hyra ett antal C/för att man ska vara bättre förberedd att sedan ta emot det nya Gripensystemet. Vi har självklart frågat om det är möjligt med tanke på vår operativa förmåga. Vi har fått svaret att det inte kommer att påverka den svenska operativa förmågan. Det handlar om ett fåtal plan, drygt tio stycken, under en begränsad tid.Jag håller inte med om och beskrivning. Vi har försäkrat oss om att ha handlingsfrihet. Både Försvarsmakten och har sagt att en förutsättning för att gå vidare med JAS 39 är att vi har en partner att dela utvecklings- och anskaffningskostnader med. Det ger oss en handlingsfrihet att fatta beslut utan att vara bundna till den beställning som vi nu gör. Det är bra för oss. Många medborgare i mitt hemlän och på många andra ställen i landet upplever att de blir lämnade i sticket när det gäller den aggressiva översvämningsmyggan. Riktvärdena för betydande myggproblem är 2 000 myggor per natt i en så kallad myggfälla. Vid nedre har man fångat upp till 77 000 myggor.I somras fungerade inte bekämpningen tillfredsställande, eftersom pengarna var slut. Jag tror att många av de drabbade känner att om det hade varit i som drabbats hade ljudet i statsmakternas skälla varit ett annat.Kommunerna har ett ansvar för myggbekämpningen, men staten har varit med och finansierat ungefär hälften. väntar de boende på besked.Står miljöministern fast vid att staten ska fortsätta att finansiera ungefär hälften? När kan miljöministern i så fall ge besked? Det övergripande ansvaret för finansiering till länsstyrelserna ligger hos statsrådet , så det är lämpligt att fråga honom också när det gäller detta.Jag förstår att det är väldigt besvärligt för de människor som bor i dessa områden. Med den mängd stickmyggor som ibland har uppmätts hade nog människor varit bekymrade och stressade oavsett var i det hade hänt.Ansvaret ligger enligt riksdagsbeslut regionalt och lokalt - jag tror att har deltagit i beslutet.För att underlätta kan jag som miljöminister se till att det finns ett regelsystem för när man ska kunna bekämpa och för att besluten ska kunna tas . De besluten har vi tagit i regeringen. Det innebär att hela beslutsgången inför nästa års myggsäsong kommer att vara mycket snabbare, smidigare och effektivare och framför allt tidigare. har ju ansvaret för kontakterna med länsstyrelserna. Pengarna kommer från en rad olika områden, så han fördelar dem. Men de måste komma någonstans ifrån. Fram har miljöministern, ända sedan tid, varit den som har tagit hand om alla kontakter och presskonferenser. Det borde rimligtvis vara så att det även framgent är miljöministern som har huvudansvaret.Detta problem finns företrädesvis vid nedre . Men enligt forskare som tittar på detta finns det stor risk för att det kommer att drabba stora delar av landet. Redan är det stora problem även i , , , , och . Detta är ett betydande problem som behöver en lösning. Staten har tidigare stått för hälften. är frågan: Kan miljöministern tänka sig att man även fortsättningsvis kommer att vara med på samma sätt? Frågan är fortfarande fel ställd. Den övergripande finansieringen till ligger under statsrådet . Landsbygdsdepartementet har kortsiktigt hjälpt till att få fram pengar och har gjort det på ett förtjänstfullt sätt. har ansvar för miljöfrågorna, och där har jag försökt att se till att vi har ett vetenskapligt underlag, att vi har satt ramar för var, när och hur myggbekämpning ska kunna ske och att rapporterna från årets myggsäsong ska kunna komma tidigare så att vi också får ett tidigare beslut så att vi alltid är ute . Dessa beslut har regelmässigt varit mycket sena . Det innebär att bekämpningsåtgärderna inte har haft den effekt som man hade velat ha. Vi gör alltså det som vi ska göra på , Landsbygdsdepartementet bidrar, och finansieringen går under den allmänna länsstyrelsefinansieringen. kommer det att bli ett möte med statssekreterarna på dessa tre departement för att vi gemensamt ska kunna se hur vi kan underlätta och hjälpa till i denna fråga. Jag vill avslutningsvis säga att det inte är så lätt. Det är ett sammansatt problem som handlar om vattenreglering, myggbekämpning och betesstrukturen och hur många djur som går omkring i dessa olika områden. Vi ska vara uppmärksamma och se till att vi inte får en resistens som förvärrar problemen längre fram. Min fråga går till näringsminister . I går kom alltså beskedet: 400 jobb försvinner i när lägger ned sin bussfabrik. I är ungdomsarbetslösheten , trots jobben på fiket och på Ica. Den totala arbetslösheten är . Skulle vi överföra detta till den region där vi nu befinner oss skulle det handla om 31 000 jobb som försvinner. I hela har det nu försvunnit över 1 000 jobb bara inom avtalsområde . Värst av allt är att inte är ensamt. I exempelvis ligger varslen på 650-700 personer. Då har vi klart för oss att alla varsel inte syns . Min fråga är: När tänker regeringen och näringsministern på allvar ta till vara människors vilja att arbeta? Jag tackar för frågan. Varsel och liknande är de frågor som jag har hanterat mycket . Jag känner starkt för de medarbetare som drabbas av dessa oerhört tråkiga besked. jobbar flera familjemedlemmar på samma fabrik. Jag har haft tät kontakt med och träffade fysiskt , vd på , i går när det gäller denna fråga. Min statssekreterare kommer också att åka till . Detta berör hårt, inte minst för att det är en liten kommun. Jag har varit noga med att ha en tät kontakt med kommunledningen och med landshövdingen i . Jag vet att de nu sitter på ett samordnande möte för att se vad som kan göras med de statliga och regionala tillväxtresurserna och hur Arbetsförmedlingens resurser kan användas mer flexibelt, vilket de kan, för att man ska få de stödinsatser som behövs när anläggningen eventuellt läggs ned . Under den förra krisen uppfattade vi att företrädare inte lyssnade särskilt mycket på vare sig facket, kommunalpolitiker eller näringsliv. Då fanns det nämligen mängder med idéer som kan sammanfattas i samverkan mellan näringsliv, akademi och samhälle. Det är naturligtvis min förhoppning att näringsministern är beredd att lära om och lära nytt, att ta till vara de krafter och det engagemang som finns hos ungdomar och andra, vilket nämndes här tidigare, när det gäller idéer om framtiden och att också se utanför stuprören. Den verklighet som beskriver, alltså att arbetslösheten inte är ett problem, är inte vår verklighet på många platser ute i landet. Jag vill därför understryka vikten av att regeringen tar till vara varje människas vilja att arbeta. Finns det andra förslag än sänkt bolagsskatt för lånade pengar och sänkt krogmoms, eftersom det inte hjälper Säffleborna? Det finns stora resurser på Arbetsförmedlingen vad gäller arbetsmarknadsinsatser. Regeringen har dessutom lagt på extra pengar vad gäller utbildning, både inom det reguljära utbildningssystemet, universitet och högskolor, men också inom yrkeshögskolor för att ge möjlighet till omställning och att gå vidare. Sedan är det naturligtvis kostnadstrycket som avgör om produktionen blir kvar i eller om den flyttar utomlands. Det är det tydliga beskedet när jag talar med de företagsledare som väljer att göra detta. I detta läge när regeringen sänker bolagsskatten är det klart att det påverkar möjligheterna att behålla företag och jobb i . Socialdemokraterna gör tvärtom. De höjer kostnaderna med 30 miljarder. Det kommer inte att innebära att i , i eller i kommer att kunna fortsätta sin verksamhet. Det innebär svårigheter. Vi har en aktiv politik för fler jobb inom tjänstesektorn och inom industrin. Det är detta fokus som denna regering har. Hur många vargar som utgör gynnsam bevarandestatus är en knäckfråga, både när det gäller rovdjurspolitiken i stort och när det gäller den kritik som har riktat mot . Den senaste rovdjursutredningen landade i att det skulle vara 450 vargar. Det är ett mindre antal än utredningens internationella forskarpanel föreslog, men det tycks ändå ha varit för många för regeringen. rapporterade nämligen jakttidningar om att fått ett nytt uppdrag om att ta fram gynnsam bevarandestatus för varg. Men vad detta uppdrag egentligen innebär - vad man ska räkna på och utifrån vilka kriterier - är inte så lätt att få reda på. När Världsnaturfonden begärde ut papper fanns det plötsligt inga papper. Det är förstås bra att regeringen är sparsam med papper, men det finns också en poäng i att man kan följa vilka uppdrag som regeringen ger till sina myndigheter och utifrån vilka förutsättningar man sedan kan tolka svaren. Jag skulle därför vilja ge miljöministern chans att berätta lite mer om vad detta är för uppdrag. Det är alltid svårt att kommentera en fråga som bereds i . Jag kan dra bakgrunden. Först har det fattats ett beslut i riksdag som grundar sig på tre hörnstenar. Den första handlar om att vi ska ha livskraftiga rovdjurspopulationer på deras naturliga utbredningsområden. Den andra handlar om att detta ska ske med så stor hänsyn till människor, miljö och bygder som möjligt. Den tredje handlar om att det ska vara en så lokal beslutandemakt som möjligt över detta. Sedan har blivit anmält till EU för brott mot art- och habitatdirektivet. Den frågan bereds just nu i kommissionen. Vi försöker att lägga in det material som kommissionen säger att man behöver. Av den anledningen har vi begärt fram rätt mycket vetenskapligt underlag. Jag ber att få återkomma i nästa inlägg. Det är nog inte bakgrunden som är okänd utan mer detta uppdrag som svävar lite grann för sig självt, och det var det som jag ville ha information om. Det är viktigt för legitimiteten för rovdjurspolitiken att det är en demokratisk och transparent process när man tar fram de beslutsunderlag som man har. Om man ställer frågor som ingen får se är det svårt att sedan veta hur man ska tolka svaret. gavs ett uppdrag till att ta fram siffror när det gäller varg som sedan dömdes ut från forskare för att man hade räknat på ett konstigt sätt. Man hade inte alls tagit hänsyn till genetiken, trots att det är ett av de verkligt stora problem som vi har med den svenska vargstammen. Då blir man lite nervös när det kommer så diffusa uppdrag. Jag tycker att det är viktigt att vi har en process där man kan skilja på vad som är vetenskap och vad som är politik och där olika intressen kan komma till tals. Jag tycker inte att det känns bra att man hastar igenom detta på ett lite småsuspekt sätt. Jag undrar lite grann över denna brådska. Är det en ny licensjakt som hägrar, eller varför kan man inte göra det ordentligt? Jag tror att få svenska medborgare skulle hålla med om att det hastats i rovdjurspolitiken när frågan har diskuterats i tiotals år.Det vi gjort är att vi har sett till att beställa fram det vetenskapliga underlag som förvaltningsplaner enligt regelsystemet ska grundas på. Det hoppas jag att också tycker är bra.De förvaltningsplaner som ska visa hur vi hanterar olika hotade arter i ska innehålla tre olika nivåer.Den första siffran gäller hur arten i fråga ska överleva, hur många djur som behövs för att ha en stam som överlever och oavsett allt annat har de mest idealiska förhållandena.