kam-sf · GZC120120426sf · 2012-04-26 14:00:00 — Det var mycket starkt påverkande för att inte ytterligare bygga på och ut vårdnadsbidraget när Alliansens alla fyra partier till slut enades om den kompromiss som gäller. Jag tänker prata om den utbildningspolitik som regeringen bedriver, nämligen att leka svälta räv med högskolor och mindre universitet runt om i landet. Utbildningsministern har börjat ge mindre pengar till högskolor, och det kan leda till sämre kvalitet. Och om det leder till sämre kvalitet får de ännu mindre pengar året efter. Så fortsätter man att på ett långsamt sätt svälta ut de högskolor som finns runt om i landet.Möjligheten att studera runt om i landet har gjort att vi har tagit till vara begåvningsreserven hos dem som kommer från icke studievana hem. Det har också gett möjligheter för dem som är lite äldre att fortbilda sig eller utbilda sig till något annat.Ska regeringen fortsätta med den här svälta räv-leken med de mindre universiteten och högskolorna? Jag tror aldrig att har haft så många som läser på högre utbildningar som . Det kallar för en svälta räv-lek är en övergång från en tidigare socialdemokratisk modell där man satt inne i ett departement och bestämde vart pengar skulle gå - förmodligen var det en socialdemokratisk politiker som tyckte att den här högskolan får så här mycket, och det här universitet ska få så här mycket - till ett system som bygger på att man får pengar efter hur studenterna själva väljer.Svälta räv-leken består alltså i att studenter inte väljer som tycker att de ska välja. Men vi tycker att det är ett bättre system att det blir studenterna som själva får välja och därmed signalera till högskolor och universitet att de ska bli mer attraktiva och konkurrera med kvalitet, därför att det i grunden är det som studenter efterfrågar. Statsministern lyfter upp svenska arbetstillfällen som en huvudorsak till att sälja vapen till och försvarar den planerade vapenfabriken. När man läser ser man att det står att man inte får ta hänsyn till arbetstillfällen vid beslut om vapenexport till andra länder. Ändå hade statsministern det som ett huvudskäl när han försvarade vapenfabriken och försäljning av vapen till diktaturer som till exempel Saudiarabien.I regeringsdeklarationen sade statsministern att ska vara en röst för fred, frihet och försoning, och han sade: "Demokratin, folkrätten och de mänskliga rättigheterna ska utgöra hörnstenar i vår utrikespolitik. "Min fråga till statsministern är: Hur försvarar statsministern vapenexporten till diktaturen med syfte att gynna svenska arbetstillfällen? Och hur går vapenexport till diktaturen ihop med vad statsministern sade i regeringsdeklarationen om att mänskliga rättigheter ska utgöra en hörnsten i vår utrikespolitik? Jag vill påpeka att merparten av det som sade är helt felaktigt. Jag har över huvud taget inte uttalat mig om någon enskild vapenfabrik.Jag har sagt att det finns ett MoU med som ingicks vid makten. Det var som stödde den socialdemokratiska regeringen. Det avtalet valde regeringen att förlänga, och det är inom ramen för detta som diskussioner har förts.Jag tycker att regelverket, som är mycket restriktivt, fungerar väl, men har också beställt en översyn, vilket vi ska återkomma till, och då måste vi naturligtvis kunna se på grunderna för svensk vapenhandel. Det är ett mycket känsligt ämne - låt oss säga det uppenbara.Men jag är inte rädd för att berätta att det finns saker som ger jobb. Jag står upp för jobb, och det gör jag även när jag får kritik. Jag noterar att många andra ofta tar lite lätt på det här med jobben, jobb som försvinner och saker som vi inte behöver och så. Men jag har lärt mig att jobb behövs, därför att människor behöver en egen inkomst. Jobb behövs, för då kan människor stå på egna ben. Därför tänker jag inte ge vika när det gäller att prata väl om att det ska finnas mycket jobb i . Jag ska fortsätta att fråga om jobben. Regeringen har gjort flera insatser inom arbetsmarknadspolitiken för att göra det enklare att anställa unga och långtidsarbetslösa, till skillnad från Socialdemokraterna som vill göra det svårare för företag att anställa genom förslag på höjd arbetsgivaravgift för unga och återställande av restaurangmomsen.Hur kommer detta enligt din bedömning att påverka arbetsmarknaden negativt? Jag tror att det finns flera nycklar när det gäller unga människors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Jag tror att utbildning, som flera har frågat mig om, är grundläggande - att man lär sig mer och att man också går färdigt sin grundskoleutbildning och sin gymnasieutbildning och att det finns tillgång till bra yrkesförberedande utbildning eller fortsatt utbildning på högskola och universitet.Jag tror att det är viktigt att få visa upp sig i arbetslivet och faktiskt få en chans att komma in via praktik och lärlingsutbildningar och att man kan få sitt första jobb eller sommarjobb, väldigt ofta i branscher där vi har sänkt kostnaden för att anställa, vilket jag fick en fråga om tidigare.Jag är övertygad om att om man kraftigt gör det dyrare att anställa kommer det att tas ut på det sättet att arbetsgivare drar sig tillbaka eller överväger en gång till innan man anställer unga. Därför tror jag inte på den politiken. Jag tror inte på dem som säger att man kan höja skatterna med 16 miljarder inriktat på att göra det dyrare att anställa unga och hävda att det inte har någon effekt över huvud taget. Om det är sant kan man väl höja med 48 miljarder, så får man ju massvis med pengar!Sanningen är att det är självklart att det har stor påverkan, och det får vi naturligtvis prata med väljarna om inför nästa val. Det finns en bred majoritet här i riksdag för att ska arbeta för att upphäva EU:s exportförbud för svenskt snus. Det jobbar utrikeshandelsminister med på ett förträffligt sätt. Men fick vi plötsligt höra att frågan möjligen håller på att ta en ny vändning som kan innebära ett totalförbud mot svenskt snus även i Sverige.Det var mycket förvånande eftersom vi hade fått delvis positiva signaler tidigare från om att det möjligen nu höll på att öppnas i den här frågan när EU jobbar med ett nytt tobaksdirektiv.Min fråga till statsministern är: Vad tänker statsministern göra, dels för att rädda det svenska snuset i , dels för att få bort exportförbudet för svenskt snus till resten av EU? Det hänvisar till är ett kommissionsförslag som vi inte betraktar som ett färdigt förslag, men det är riktigt att det finns en mångårig konflikt i synen på det våta snuset, som detta nordisk-svenska kallas som inte finns i övriga där man heller inte tycker att det ska få forslas ut från . Vi har ett särskilt undantag som ni kanske minns från EU-folkomröstningen. Då fanns det dekaler med budskapet EU - inte utan min prilla. Vi lyssnade in budskapet på de dekalerna och har därför ett undantag för fortsatt användning.Precis som har redogjort för har jag till exempel en mycket aktiv handelsminister som driver på för möjligheten att inte bara ska få behålla snuset självt utan också att det ska kunna säljas över Europa.Det är också fortsatt vår inriktning. Det innebär inte att det inte finns stridigheter kring detta och att det inte finns de som har en annan uppfattning. Det är väl bland annat det som har kommit till uttryck. Jag tror att vi ska tolka det som att frågan i alla fall inte är avgjord och att det här inte var ett slutgiltigt besked. I regeringens vårproposition framgår det med stöd av siffror från att sysselsättningen har ökat med 213 000 personer . Under samma tidsrymd har utanförskapet minskat med 227 000 personer.Rimligen måste, enligt min mening, den här framgången på något positivt sätt hänga ihop med regeringens förda reformpolitik inom både arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringspolitiken. Inte minst har detta gjort att vi har kunnat stå emot en väldigt kraftig nedgång i konjunkturen internationellt. Men i den allmänna debatten låter det på oppositionen och tyvärr också i många medier som om har en massarbetslöshet och att utslagning och utanförskap ökar.Jag undrar om statsministern kan förtydliga för svenska folket vad som egentligen gäller på den här punkten. Låt mig ta hjälp av en nyhet som toppade Lunchekot ! Då sade man att vi har en historiskt stark ekonomi i landets kommuner och landsting och talade om ett överskott på förmodligen 20 miljarder.Två skäl angavs till detta. Det ena var att det är så många arbetade timmar, det vill säga sysselsättningen har vuxit så mycket att det ger pengar till kommunala och landstingskommunala kassor. Det andra är att vi får tillbaka massvis med pengar till följd av att sjukfrånvaron har sjunkit så kraftigt i Sverige.Det är alltså en direkt effekt av arbetslinjen kombinerad med sjukförsäkringsreformen. Detta har varit kritiserat och har behövt följas upp för att det skulle få de avsedda effekterna, men faller det ut i god ekonomi i kommuner och landsting och ger möjligheter att finansiera bra och grundläggande utbildning, äldreomsorg och sjukvård. Så hänger det ihop.Den som inte har en arbetslinje och tror att man kan ta bort alla våra reformer som sänker ohälsotalen kommer snabbt att sitta med stora hål och luckor i sina offentliga finanser. Jobben kommer att bli färre, och till slut räcker inte pengarna till det viktigaste i skola, sjukvård och äldreomsorg. Alla barn har rätt till hörapparat i , men tyvärr gäller detta inte glasögon. Det är stor skillnad mellan hur landstingen subventionerar. Det är alltifrån något enstaka landsting som subventionerar till som inte ger ett öre till glasögon till barn. De flesta landstingen subventionerar upp till . Efter det är det föräldrarnas ekonomi som avgör.Vi har sett att allt fler barn växer upp i fattiga familjer, och allt färre har råd att köpa glasögon till sina barn. I socialbidragsnormen är det inte tydligt fastslaget att glasögon ingår.Det finns barn vars föräldrar har socialbidrag som inte får glasögon. Det finns alltså ett glapp när det gäller olika barn. Min fråga till statsministern är därför om det inte är alla barns rättighet, oavsett föräldrarnas ekonomi, att ha glasögon. Man kan undra om det finns färdigutformade förslag från andra partier som föreslår just detta. Man kan nämligen diskutera hur man bäst utformar fördelningspolitiskt riktigt stöd till ekonomiskt mer utsatta familjer. Vår uppfattning har varit att det kanske är bättre att höja barndelen i bostadsbidraget eller att höja flerbarnstillägget.Dessutom är beskrivning inte korrekt. Barnfattigdomen i har tryckts tillbaka . Vi har legat på historiskt låga siffror, de lägsta vi sett. Däremot har vi fortsatt utsatta barnfamiljer i delar av landet, precis som det ofta blir. Här finns ett utrymme för kommunalt självbestämmande, och i dessa fall för landsting och regioner. Sedan kan man stå i och säga att de andra är förfärliga och fattar fel beslut, att det nu är dags att centralisera, nationalisera och styra härifrån, för vi är de enda som är kloka.Jag har uppfattningen att det ibland får bli utslag i val beträffande vad som sker regionalt och lokalt. Jag förutsätter att de företrädare vi har i respektive partier gör kloka och viktiga avvägningar inom ramen för en ansvarsfull ekonomi. har sålt en vårdcentral för 700 000 till några som sedan sålt den vidare och tjänat massor av miljoner. försöker man få tillbaka den till , eller åtminstone få tillbaka pengarna.Vi äger en hel del saker tillsammans, sådant som alltså är statligt ägt. Det jag bekymrar mig över är det svar statsministern gav , nämligen att han skulle kunna tänka sig att sälja vissa statliga bolag. Jag har tidigare frågat om han avser att avyttra statens ägande i Post Nord, som det numera heter. Näringsministern öppnade i radions lördagsintervju upp för möjligheten att sälja Post Nord, den svenskägda delen.Eftersom regeringspartiet inte verkar vara särskilt bra på försäljningar är min fråga: Har regeringen för avsikt att sälja Post Nord under den innevarande mandatperioden? Menar att det alltså var fel att sälja ? Ska svenska staten återköpa Vin & Sprit? Var det således felaktigt? Man kan inte påstå att vi inte sköter försäljningar utan att hänvisa till det vi har sålt. Dessutom har vi använt pengarna till att sänka våra skulder. Det tycker jag är försvaret inför svenska folket. Resten av världen bygger upp sina skulder. Vi minskar våra skulder, . Det leder till lägre räntor och bättre förutsättningar för investeringar i Sverige.Det var fel att äga spritfabriker. Det är rätt att betala av på sina skulder. Vi har berättat för att vi har en del övriga planer som vi skulle kunna tänka oss, men då har vi huvudsakligen talat om ägandet i banker och i Sonera.Vi har ett besked från riksdag att vi nu ska avstå från försäljningar , vilket vi respekterar. Det har mest varit frågor om inrikespolitik, men jag skulle vilja ställa en europeisk fråga.Om man ser sig om i ser man att, vilket statsministern, och andra brukar påpeka, de offentliga finanserna i många länder är väldigt dåliga. Det leder till dramatiska inskränkningar av välfärdssystem, till skattehöjningar och så vidare.Det finns också ett vidare problem, tycker jag, nämligen att blir mer och mer svårstyrt. Vi ser regeringar falla i det ena landet efter det andra. kan man säga att dåliga regeringar ska falla och ersättas av andra, men parlamenten blir också mer och mer splittrade. Det blir allt svårare i många länder att forma regeringar.Det vi ser är en karta där problemen är större än på många, som möjligheterna för goda krafter och parlamentariska majoriteter att bildas i dessa länder minskar. Jag skulle gärna vilja höra statsministerns reflexion över denna europeiskt avgörande fråga. Har en framtid? är den grundläggande frågan. Jag får verkligen hoppas att har en framtid.Det är sant att vi sett regeringsskiften i snart sagt varje val som hållits i . Det är å andra sidan ofta en signal om att nya krafter får komma in och ta nya tag. I flera fall har det lett till att vi nu ser reformer och förändringar som vi har anledning att välkomna. Men vi ser även det fenomen som nämner. Partier som ensamma försöker bära regeringsmakten men är i minoritetsställning i får i en del fall problem. senast var det , och vi har också sett en del andra exempel på det.Det påminner oss om att inte försätta enskilda länder i svåra problem som man sedan via kraftfulla åtgärder måste stödja. Det är nämligen då det oftast är svårt att få ihop majoriteterna i . Alla är med den dag man ska göra satsningar. Få anmäler sig när det är dags att spara eller rätta till stora underskott som uppstått. Därför har denna regerings strategi varit att inte föra ned i den skuldkrisen, i de underskott som andra sitter i, eftersom det ofta lägger grunden för den typen av problem som frågade mig om. Människor måste ges en chans att delta i arbetslivet utifrån sina möjligheter och förutsättningar. Vi vet att personer med funktionsnedsättning har svårare att hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att förändra attityder och se vad människor kan bidra med i stället för att ensidigt se problem och svårigheter. Vi ska inte börja med att se problemen utan se möjligheterna.Förutsättningarna för att få ett jobb måste förbättras för denna grupp, och det är därför viktigt att arbetsgivare anställer fler. är det de privata företagen som tar störst ansvar och anställer flest personer med funktionsnedsättning. Den offentliga sektorn - stat, kommuner, landsting - borde här kunna gå före. Många statliga myndigheter och bolag kan bli bättre.Min fråga till statsministern är: Vad kan man göra inom den statliga sektorn för att fler personer med funktionsnedsättning ska få jobb? Jag vill instämma i den beskrivningen och skulle till och med kunna bredda den. beskrivs det, vilket någon påpekade tidigare, som att skulle ha massarbetslöshet. Det tror jag inte är en korrekt beskrivning. Bland etniskt födda svenskar i åldrarna har vi mycket låg arbetslöshet. Däremot har vi strukturellt hög arbetslöshet när det gäller unga, utrikes födda och den grupp som frågar om, nämligen funktionshindrade.Jag har precis samma bild av verkligheten. De mycket kraftfulla stöd som vi ger till arbetsgivare - i flera fall tar vi helt bort kostnaden; det är till och med fråga om att de får stöd, bidrag, för att ta in människor som står långt från arbetsmarknaden - går i realiteten till privata företag, och, skulle jag vilja lägga till, väldigt ofta till små företag. Det är där det finns ingångar. Det är väsentligt svårare i stora företag och i de offentliga verksamheterna. Låt mig bara konstatera att så ser det ut.Jag har begränsat inflytande över de exakta anställningsbesluten på den offentliga sidan, men jag tycker att det är tänkvärt att visa upp hjältarna som anställer och komma ihåg att andra har en hel del kvar att lära.