kam-fs · GZC120120412fs · 2012-04-12 14:00:00 — Det fanns ingen reservation och endast två protokollsanteckningar.Vi vet att det finns behov av förändringar när det gäller utjämningssystemet. Många har påtalat detta. I Dagens Samhälle kan vi läsa: Systemet värderar barn i rika förortskommuner högre på glesbygdsbarnens bekostnad. Detta är självklart ett bekymmer för kommunpolitikerna. För mig är det största bekymret orättvisan gentemot barn och vuxna i ett stort antal kommuner.Min fråga till statsrådet är: Vilka är motiven till att det ännu inte har blivit någon proposition på det som är unikt, en enig utredning från ? Detta verkar vara gränsande till den förra frågan. Men tack för frågan i alla fall!Min utgångspunkt är att vi måste ha ett kommunalt utjämningssystem i som inte hindrar tillväxt i hela . Om det är så att vi har ett kommunalekonomiskt utjämningssystem som förhindrar tillväxt drabbar det alla kommuner - även dem som skulle gynnas av dagens utredningsförslag. Detta är vad frågan handlar om.De remissinstanser som har gått på djupet och som inte har några speciella intressen i frågan tar just upp denna poäng vid ett flertal tillfällen kombinerat med att det finns ett problem med att systemet är så enormt komplicerat. Ett av uppdragen till utredningen var att om möjligt göra systemet lite enklare att förstå, vilket utredningen över huvud taget inte har gjort.Detta är alltså problemen: eventuell risk för tillväxthämmande faktorer och ett komplicerat system som borde kunna bli lite enklare. Jag tackar för svaret. Anledningen till att vi upprepar frågan tror jag är angelägenheten. Jag vill forma detta utifrån medborgarnas perspektiv. Jag vill inte heller ha något system som hindrar tillväxt, och jag vill påstå att det till och med finns lösningar som skulle kunna exkludera och oss i det övriga landet i ett utjämningssystem för att se till att skapa en ökad rättvisa.Det som vi kan läsa i Dagens Samhälle är väl ändå inte rimligt - att barn i utnyttjar förskolan lika mycket som barn i , men att utjämningssystemet ger Sollentunabarnen mer resurser. Det beror på att beräkningsgrunderna i det nuvarande systemet är felaktiga. Det har två utredningar, den förra och den senare, påtalat.Jag ställer min fråga till statsrådet igen eftersom jag tror att det är angeläget ur ett medborgarperspektiv att inte få ett förhindrande av tillväxt men att få en ökad rättvisa för medborgare i hela landet.Hur länge tycker statsrådet att det är rimligt att vi har kvar ett utjämningssystem som skapar denna obalans och som har beräkningsgrunder som är direkt ålderdomliga? Det finns åtminstone tre sätt att lösa denna fråga på. Ett är att gå på utredningens förslag. Ett annat är att göra en djupdykning i tillväxtfrågan. Ett tredje är att göra en liten del av utredningen där man uppfattar att bristerna är som störst.Jag håller med om att det finns orättvisa framför allt i frågor om barnomsorg och andra typer av verksamhet i kommunerna. Detta ska vi komma till rätta med. Men för oss handlar det om att lägga fram ett paket när det gäller kommunalutjämning som inte hämmar tillväxt och som i bästa fall även är lite enklare.Jag kan tyvärr bara upprepa mitt svar på den tidigare frågan. Frågan bereds i kansliet, och vi kommer så fort som möjligt att komma med ett svar. Jag vill ställa min fråga till bostadsminister . Regeringen har tagit bort stödet för byggande av hyresrätter och även gjort det lättare att ombilda från hyresrätt till bostadsrätt. Tyvärr är konsekvensen att det har blivit ett ännu mer akut behov av hyresrätter, inte minst för ungdomar som behöver flytta hemifrån och som inte har råd med en bostadsrätt.Samtidigt kan kommunerna ställa rätt höga krav i detaljplaner när de planerar byggande. De kan till exempel föreskriva hur höga byggnader ska vara och vilken växtlighet som ska finnas i anslutning till byggnader. Till och med färgen på byggnader kan man ställa krav på. Däremot kan man inte ställa krav på upplåtelseformen. Där skulle till exempel många kommuner behöva ställa kravet att det ska vara hyresrätter i stället för bostadsrätter och i vissa fall tvärtom.Min fråga är: Vad tycker ministern om detta förslag? Jag delar beskrivning av problemen både med bostadsbrist generellt och att vi behöver bygga fler bostäder av alla sorter, inte minst hyresrätter.Regeringen har presenterat en rad förslag för att underlätta och stärka hyresrätten, för att underlätta nyproduktion och för att underlätta möjligheten till andrahandsuthyrning.Vi har också ett brett arbete på gång på många olika områden. Bland annat tittar vi på planprocesser och liknande saker för att se till att vi skapar så enkla, tydliga och bra regler som möjligt för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande. Det handlar också om att korta tiden från idé fram till dess att huset är färdigt. Tid är pengar.Vi har också ett kommunalt planmonopol. Det ger kommunerna en stor möjlighet att styra hur mycket som ska byggas men också vad som ska byggas. Jag delar inte uppfattningen att kommunerna är maktlösa på området när det gäller att styra vilken typ av boende som ska tillskapas i kommunen. Det finns stora kommunala möjligheter . Men i de generella spelreglerna gör vi allt för att underlätta både allmänt byggande och hyresrätten, inte minst med dagens förslag. Det är mycket som behöver göras för att stärka hyresrätten. Vi måste öka stödet för byggande av hyresrätten. Vi borde försvåra ombildning från hyresrätt till bostadsrätt och skattemässigt stärka hyresrätten, som är diskriminerad jämfört med bostadsrätten.Men det konkreta förslag som jag har här är att kommunerna borde ha rätt att redan i detaljplanen när de planerar byggnaden inte bara föreskriva färg på byggnaden och liknande frågor utan även upplåtelseformen. Man kan till exempel kräva att det ska vara hyresrätt.Detta steg vidare som jag gärna skulle vilja se är dels att kommunen kan kräva hyresrätter där det finns behov av det, dels att man ska kräva att det förblir hyresrätter. Det får inte bli så att ett byggbolag bygger hyresrätter för att få billig mark och sedan säljer dem för att det ska bli bostadsrätter. Detta krav ska finnas kvar även vid försäljning. Jag menar att kommunerna har stora möjligheter att styra byggandet och karaktären på byggandet. Man har ett kommunalt planmonopol. Det handlar om hur man använder detaljplanerna men det gäller också självfallet när man äger marken själv, vilket många kommuner gör i stor utsträckning. Då har man möjlighet att också styra vilken form av byggande det ska bli.Problemet är de ekonomiska spelreglerna och att tiden från idén till dess att huset står färdigt kostar pengar. Denna tid måste vi förkorta, och vi måste underlätta det hela. De förslag som regeringen har presenterat innebär de facto att vi sänker skatten både för hyreshus generellt och för nyproduktion. Vi ska skapa bättre ekonomiska förutsättningar, och vi får större möjlighet att få ett snabbare utbud av hyreslägenheter via andrahandsmarknaden.Vi måste göra mycket mer, och regeringen har som sagt ett brett arbete på gång där vi tittar på planfrågor och på många andra frågor för att successivt komma med förslag som innebär långsiktigt goda spelregler för ett ökat bostadsbyggande och en minskad bostadsbrist. En fastnaglad massarbetslöshet, en skyhög ungdomsarbetslöshet och en undermålig arbetsmarknadspolitik - det är dagsformen för den förda borgerliga politiken. Som om det inte räckte till har den borgerliga regeringen infört ett regelverk som både har brister och som gör det möjligt för människor att bli utnyttjade på svensk arbetsmarknad. Jag talar om reglerna för arbetskraftsinvandringen.Det sorgliga och sanna är att det med jämna mellanrum kommer vittnesmål från människor som grovt luras och utnyttjas. senast har vi sett en ny form av människohandel där försäljningen av arbetstillstånd till är lockbetet.Därför blir min fråga till statsrådet : När tänker den borgerliga regeringen täppa till hålen i regelverket för arbetskraftsinvandringen så att svenska folket slipper skämmas över att det finns människor från andra sidan jordklotet som utnyttjas på svensk arbetsmarknad? Först och främst är jag stolt som minister i alliansregeringen över att vi tillsammans med har fått en arbetskraftsinvandring. Det är någonting som är oerhört positivt.Men det är såklart viktigt att vi också ser till de brister som har varit. Här har jobbat mycket för att se till att man exempelvis kan samköra register mot med flera. På så sätt kan man till exempel se om det finns företag som utnyttjar systemet.Men själva principen i sig - att andra människor från jordens olika hörn kan komma hit och arbeta - är någonting vi ska bejaka. Här ser vi att som så många andra länder i för att klara vår välfärd kommer att behöva få fler personer som kommer hit och arbetar inom olika sektorer. Det kan vara alltifrån vård till industri, it, teknologi och utveckling. Det är någonting som vi tycker är väldigt positivt. Inte med ett ord nämner statsrådet hur man kan täppa till de hål i lagstiftningen som omöjliggör att det finns skrupelfria arbetsgivare som utnyttjar människor från andra sidan jorden. Det är människor som kommer hit med en önskan om att kunna arbeta sig till ett bättre liv. Inte med ett ord nämner statsrådet hur det skulle kunna vara möjligt.Vi socialdemokrater tycker att det är bra att människor kan komma till och arbeta, men vi motsätter oss starkt att man kan komma till och bli utnyttjad på svensk arbetsmarknad. Det var ett reportage i går om att det har utvecklats en ny form av människohandel där arbetstillstånd är det lockbete som gör att människor kommer hit och hamnar i mycket dåliga förhållanden.Frågan kvarstår: När tänker den borgerliga regeringen täppa till hålen i lagstiftningen och omöjliggöra att skrupelfria arbetsgivare utnyttjar människor från tredjeland? För det första råder det en stor ideologisk skillnad mellan socialdemokratin i och alliansregeringen med stöd av när det gäller synen på att människor över huvud taget ska komma hit och arbeta. Ni har varit emot att man ska öppna för arbetskraftsinvandring och varit väldigt hårdnackade i den frågan.Det kan självfallet finnas brister, och där jobbar mycket tydligt. Man ska se över det hela. Migrationsminister debatterade den här frågan i tv med . Detta ska man ta på allra största allvar. Varje individ som blir utnyttjad i systemet är en individ för mycket, men principen att bejaka att människor kommer hit med sin kompetens och bidrar på den svenska arbetsmarknaden tycker vi är någonting bra och positivt. Det vill vi inte sätta käppar i hjulet för. Min fråga går till statsrådet . Regeringen har genomfört en rad reformer på bostadsområdet. Man har avskaffat fastighetsskatten, infört ägarlägenheter och avskaffat ineffektiva subventioner, och en ny plan- och bygglag gäller sedan ungefär tillbaka.Jag har noterat att regeringen , precis som bostadsministern har nämnt här tidigare i ett svar, har presenterat en rad förslag på förbättringar när det gäller bostadssituationen i . Det handlar om ändrade regler för uthyrning av privatägda bostäder, sänkt fastighetsavgift och förlängd avgiftsfrihet vid nybyggnation. Jag skulle vilja fråga bostadsministern vad han tror att dessa förändringar kommer att göra för att förbättra bostadsmarknaden i . Jag tror att det får stora effekter genom att vi helt enkelt skapar bättre ekonomiska spelregler för investeringar i hyresrätten genom att vi sänker fastighetsavgiften för hyresrätten och även genom att vi har en avgiftsbefrielse från fastighetsavgift under i stället för dagens 5 år.Vi har också ett förslag på en regelförändring som innebär att om man kommer överens med kan man också få ha så kallade presumtionshyror i stället för . Det innebär att man kan få sätta en hyra som verkligen täcker de kostnader som man har för nyproduktion.Det här är viktiga reformer för att öka produktionen av bostäder i allmänhet. Avgiftsbefrielsen gäller alla typer av bostäder, och specifikt hyresrätten.Sedan kommer också förslag om att förbättra när det gäller andrahandsuthyrningen för att snabbt få loss lägenheter som inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Det är ett sätt att inte minst skapa möjligheter för studenter som snabbt behöver en lägenhet , till exempel ett, två eller tre år.Jag tror att dessa reformer kommer att ha stor betydelse för att underlätta problemen på bostadsmarknaden. Tack, ministern, för svaret! Det är bra förslag för att öka produktionen. Det är inte bara lönsamheten som är ett problem med bostadssituationen utan även de utdragna planprocesserna. Min andra fråga blir om bostadsministern har några förslag på hur man kan skynda på planprocesserna. Vi har en ny plan- och bygglag. Den innebär en rad olika förbättringar och förenklingar. har vi till exempel regler för att det får gå max en kommun måste lämna ett bygglov. Vi åtgärdar en del problem som fanns förut. Man kunde till exempel överklaga beviljade bygglov långt efteråt. Reglerna har blivit tydligare och enklare.Men det finns också en del frågetecken kring den nya . Jag reser just nu runt till stadsbyggnadskontor och samtalar med kommunala tjänstemän och kommunpolitiker om hur de uppfattar lagen och vad som fungerar bra.Vi vet också att det finns delar av som inte utretts ordentligt i den förra genomgången. har vi en speciell utredare som tittar på plangenomförandeprocessen. Vi har en plan från det att detaljplanen är antagen till dess att huset står färdigt. Det handlar om exploateringsavtalens utformning och en rad olika saker som kanske upplevs krångliga av en utomstående men som är oerhört centrala för att förkorta tider och öka transparens och tydlighet och därmed också öka möjligheten för olika aktörer att vara med och tävla om mark och tilldelning av mark för att kunna bygga i kommunerna. Det är viktiga frågor som kommer att bidra till en snabbare och effektivare byggprocess. Jag har en fråga till . Trots regeringsdeklarationer om att återupprätta arbetslinjen och bryta utanförskapet har utbetalningarna av ekonomiskt bistånd, det vi kallar socialbidrag, ökat i mer än hälften av landets kommuner . Kommunernas nota landade på 10 miljarder. Färsk statistik från visar att den höga bidragsnivån består och att drygt var fjärde mottagare uppger arbetslöshet som den främsta orsaken.Utgifterna för bidragen är givetvis betungande för kommunerna och konkurrerar dessutom med satsningar på förskolan, gymnasieskolan och äldreomsorgen.Därför undrar jag vilka åtgärder och regeringen tänker vidta för att få bukt med de skenande socialbidragskostnaderna. Det är kostnader som gräver djupa hål i kommunernas ekonomi och som därmed begränsar satsningar på kärnverksamheter. Jag är väl medveten om att vissa kommuner, inte alla, är pressade av både kostnader för socialbidrag och andra typer av kostnader. Regeringens generella syn på dessa frågor är kort och gott att arbetslinjen ska gälla. Folk ska komma i arbete. Folk ska komma i högre utbildning för att därigenom lättare få arbete och för att trösklarna att komma in på arbetsmarknaden ska sänkas. Vi ser fortfarande att trots ett stort antal jobbskatteavdrag är marginaleffekterna uppåt för till exempel en invandrarfamilj där den andra vuxna ska börja arbeta. Arbetet med att sänka trösklarna fortsätter.Jag vill påstå att även om vissa kommuner upplever detta som stora problem, vilket jag har full förståelse för, ska vi vara klara över att det svenska kommunala systemet och det svenska samhället har klarat den ekonomiska krisen betydligt bättre än vad man har gjort i många andra länder. Jag skulle kunna sammanfatta det här som ett icke-svar. Det här var inget svar till alla kommuner som brottas med de enorma problem som socialbidragskostnaderna faktiskt utgör. Över hälften av landets kommuner har ökade kostnader för socialbidrag, . Det gör att man inte kan satsa på förskolan och gymnasieskolan och se till att fler klarar sina gymnasiestudier och att fler undersköterskor och sjuksköterskor kan få jobba inom äldreomsorgen eller inom sjukvården. Detta är ett bekymmer som borde oroa finansmarknadsministern mycket mer.Peter väljer att prata om arbetslinjen och om att fler ska komma i jobb, men var lite självkritisk, ministern! Varje åtgärd ni har vidtagit har försämrat läget. Varje åtgärd ni hävdar ska sänka arbetslösheten har ökat socialbidragskostnaderna. Det är oroväckande. 50 000 personer i detta land har fått socialbidrag utbetalt . har 50 000 personer fått socialbidrag. Vad gör ministern åt detta? För fem hade vi en regim i som förtidspensionerade ett stort antal hundra människor . Detta var ett slöseri med resurser av nåde. Som väl är har vi inte den regimen nu.Jag är väl medveten om att det finns problem med socialbidragen i ett antal kommuner. Till stor del beror detta på den ekonomiska kris som hela västvärlden har upplevt . Vi har inte sett maken till en sådan kris sedan depressionen.Regeringens förslag är till exempel, som arbetsmarknadsministern presenterade här , att om man anställer en långvarigt arbetslös ungdom får företagen bara betala . Detta gäller även kommuner. Det är generella typer av insatser som krävs, till exempel utbildning och stöd för dem som står långt från arbetsmarknaden, för att även komma till rätta med kommunernas problem. Min fråga går till kultur- och idrottsministern. De svenska folkbibliotekens roll för landet och för människors utveckling är oomtvistad, men samhälls- och teknikutvecklingen har förändrat bibliotekens roll. Det är upp till varje kommun att utforma sina bibliotek efter intresse och ekonomi.Men vad vill vi egentligen med våra bibliotek i ett globalt kunskapssamhälle? saknar en nationell biblioteksstrategi. Det leder till otydligheter om bibliotekens roll, uppdrag och uppgifter. Det finns ingen samlad bild av vilka samhällsmål biblioteken ska bidra till, ingen sammanvägd uppfattning om vilka hinder och svårigheter som ska övervinnas och framför allt ingen samlande nationell strategi för utveckling.Min fråga till kulturministern blir därför: Tänker ministern ta initiativ till en nationell strategi för våra bibliotek? Och när kan det i så fall ske? fråga gällde biblioteksstrategin, och jag tänkte börja med att beskriva lite grann vad som händer just nu.Vi utlovade i budgetpropositionen, tror jag det var, 2011 att se över bibliotekslagen. Det har vi också gjort, och en departementsskrivelse kommer att gå ut på remiss . Det kommer att ge svar på en del av de frågor som ställer.Vi har också i den nya skollagen skrivit in att alla skolor ska ha skolbibliotek. Det kom en rapport om att det fortfarande saknas skolbibliotek på sina håll, och det är inte bra. Där finns alltså också ett krav, för inte minst är det viktigt att nå barn och unga.När det gäller en biblioteksstrategi finns det olika uppfattningar om huruvida en sådan verkligen skulle gynna biblioteken eller inte. Bibliotekens roll är stark, den är oomtvistad och den behandlas också i den litteraturutredning som ska läggas fram . Men det är inte säkert att en strategi som ska gälla hela landet skulle gagna biblioteken. Tack, ministern, för svaret! Jag vet att bibliotekslagen har ändrats, men den fungerar ju mer som en ramlag. Alla kommuner ska ha bibliotek, det ska vara avgiftsfria lån, man ska främja läsning och litteratur och så vidare. Men pekade på splittringen inom biblioteksstrukturen.Jag vet också att har fått ett uppdrag med samordnings- och utvecklingsansvar. Det är bra så långt, men det saknas fortfarande en övergripande analys av i vilken sorts samhälle biblioteken ska fungera på lång sikt och hur de kan bidra till en positiv samhällsutveckling. Det bidrar också till brister i resursutnyttjande och sämre effektivitet.Jag undrar om kulturministern inte har reflekterat över varför , och har ansett det vara nödvändigt att ha biblioteksstrategier men inte . Nej, vi har inte ändrat i bibliotekslagen. Däremot kommer det förslag på vissa ändringar, och det är de förslagen som ska gå ut på remiss. har precis, som påpekar, ett nytt samordnat ansvar, vilket också är någonting som har efterlysts länge från bibliotekens sida.Jag kommer att träffa den nya riksbibliotekarien för att diskutera hur långt arbetet gått, vad som kommer att hända härnäst och de behov som hon ser finns.Litteraturutredningen ska se över bibliotekens ställning, och det är angeläget att det finns bibliotek, men de behöver inte se likadana ut. Behoven är olika i glesbygd, i storstad, i norr och i söder. Det här ska kommunerna även fortsatt avgöra, tycker jag. Men en viktig princip är den som gäller om avgiftsfriheten, och den kommer jag att försvara. Min fråga går till EU-minister . Efter en lite lugnare period på finans- och kapitalmarknader börjar stormarna blåsa igen, och den här gången är det väldigt mycket och i viss mån som återigen står i fokus. Det belyser återigen att den europeiska krisen ännu inte är över utan att vi behöver vidta ytterligare åtgärder för att komma till rätta med den sviktande konkurrenskraft som jag menar har präglat under flera decennier.Ett bevis på detta är att när man tittar på sammantagna ekonomiska frihet bedöms vara ungefär lika ekonomiskt fritt som och . Men det finns även andra saker än avregleringar som kan lämna viktiga bidrag till att få förnyad konkurrenskraft i . En sådan sak är EU:s långtidsbudget som ju EU-ministern ansvarar för i den svenska regeringen.Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Hur går förhandlingarna, och hur ser det ut för möjligheterna att få till stånd den modernisering och effektivisering av EU:s budget som vill se och som stärker tillväxtkraften som vi inte släpper fram vare sig nya EU-skatter eller kraftigt ökade utgifter? Man kan inleda med att konstatera att det inte är ett nytt eller en ny EU-fond som kommer att få ekonomi på fötter. Det handlar väldigt mycket om hemläxan vi har, alltså vad vi gör på hemmaplan. nämnde själv flera reformer som är viktiga att göra.Framför allt handlar det om att se till att många marknader i länder avregleras. De reformer som gjorde kopieras nu friskt, inte minst i . har en otroligt ambitiös agenda där. Det är ett land där taxinäringen, advokatnäringen, bensinstationer och till och med julrean är starkt reglerade av politiker och inte av en fri marknad. Det finns verkligen reformer att göra där.Jag tycker också att det är viktigt att lyfta blicken lite på europeisk nivå. Vi har den fantastiska inre marknaden med 500 miljoner konsumenter som tillsammans kan uträtta stordåd. Men då måste den bli bättre. Här har vi också enorma hemläxor att göra. Den digitala marknaden, tjänstemarknaden med mera måste vi få mer fart på. Tack, ministern, för svaret! Jag delar helt statsrådets åsikt om vikten av att få till stånd förändringar i de nationella regeringarna vad gäller avregleringar. Här tror jag att har mycket att erbjuda i form av erfarenheter.Om vi tittar på den gemensamma europeiska kartan ser vi att det även här finns saker vi kan göra, inte bara i form av reformen av den inre marknaden, som är viktig. Vi behöver också få en budget som stärker EU:s konkurrenskraft och som handlar om rätt saker - forskning och infrastruktur, alltså saker som har ett tydligt europeiskt mervärde. Här vill jag understryka vikten av mervärde, för vi som nettobetalare får också annars stå för notan för saker som vi faktiskt skulle kunna göra bättre själva eller inte göra alls.De tre prioriteringar som regeringen har lyft fram är att hålla efter utgifterna, säga nej till EU-skatter och att få till stånd en modernisering av viktiga utgiftsområden som jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken.Min fråga till statsrådet är: Hur bedömer statsrådet läget i förhandlingarna, och vilka förutsättningar finns för att se svenska framgångar inom det här området?