sam-ar · GZC120120201ar · 2012-02-01 09:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. möttes för ett informellt halvdagsmöte under ledning av dess ordförande . Mötet präglades återigen av den ekonomiska krisen och dess konsekvenser för tillväxt, sysselsättning och välfärd i . Mötet inleddes med en tillväxtdiskussion för att lägga grunden för Europeiska rådets kommande möte . Detta tema kom att vara föremål för utförliga diskussioner och slutsatser. Därefter gjordes en genomgång av förslaget till den så kallade finanspakten, vilket ledde till att en överenskommelse kunde nås.Herr talman! Det är mycket glädjande att toppmötet kunde enas om den så kallade finanspakten. Det är en pakt som innebär att nu måste införa striktare budgetregler, liknande dem som infördes i . Den genomsnittliga skuldnivån i eurozonen låg på av bnp och det genomsnittliga budgetunderskottet på . Det är en situation som är ohållbar i längden och som inte borde ha kunnat uppstå. Det är en situation som är följden av att länder har levt över sina tillgångar.Som en konsekvens av misskötta finanser har flera länder tvingats anta åtstramningspaket och genomföra smärtsamma nedskärningar i de offentliga utgifterna, bland annat vård, skola och omsorg; detta för att få bukt med de stora underskotten. Det är nedskärningar som har lett till svåra umbäranden för många människor i . Tack vare våra starka offentliga finanser har vi i besparats sådana åtgärder, bland annat för att vi redan efter krisen införde finanspolitiska ramverk liknande dem som kommer att införa via finanspakten. Förhoppningen är att den nya finanspakten med tydliga krav på nationell budgetlagstiftning för länderna i eurozonen ska minimera risken att hamnar i ett svårt ekonomiskt läge.Man kan ställa sig frågan varför ska delta i finanspakten om vi redan har infört liknande regler. Det finns åtminstone fyra viktiga anledningar till att det är bra att deltar.För det första är starkt beroende av sin omvärld. av vår bruttonationalprodukt kommer från export. Trots våra starka offentliga finanser kan vi inte upprätta brandväggar mot kriser i . Vi har ett starkt intresse av en europeisk återhämtning vilket vi menar att denna finanspakt kommer att bidra till.För det andra har vi viktiga erfarenheter från vårt eget arbete med att införa ett budgetramverk . Vi tror att vi kan bidra med nyttig kunskap i diskussionerna om och uppföljningen av finanspakten.För det tredje får vi, genom att ansluta oss till finanspakten, sitta med vid eurotoppmötena både när finanspakt och andra angivna frågor diskuteras. Vårt inflytande i frågor som har stor betydelse för framtid garanteras därmed.En fjärde mer övergripande anledning till att ett svenskt deltagande i finanspakten är att välkomna är att den tror på Europasamarbetet. När det finns ett klart svenskt mervärde i ett gränsöverskridande samarbete inom EU vill vi inte stå vid sidan om.Herr talman! Jag anser alltså att ett svenskt deltagande i finanspakten medför ett antal viktiga fördelar, men det är också viktigt att understryka vad finanspakten inte innebär. innebär inga som helst förpliktelser för icke euroländer som förrän vid ett eventuellt framtida euromedlemskap. Vi skulle dock, om vi ville, frivilligt kunna påta oss vissa delar av avtalet innan vi inför euron som valuta. Detta har dock aldrig varit aktuellt för svenskt vidkommande.Det finns ingenting i finanspakten som påverkar status när det gäller ett eventuellt eurointräde. Detta har varit och fortsätter att vara en fråga som helt och fullt avgörs av det svenska folket. Folkomröstningsresultatet måste respekteras.Herr talman! Inför måndagens toppmöte träffade regeringen och Socialdemokraterna en överenskommelse om de villkor som ska gälla för svensk anslutning. Med gårdagens överenskommelse anser jag att de är uppfyllda. medför inte några rättsliga förpliktelser för , inte heller om finanspakten blir en del av . säkrar, genom särskilda skrivningar som förts in på svenskt initiativ, respekten för arbetsmarknadens parter och de nationella systemen. Villkoret att det svenska inflytandet ska garanteras var redan säkerställt i artikel 12.6 inför toppmötet, men har ytterligare stärkts i den nya paragrafen 12.3. Förutom deltagande åtminstone en gång i möten om finanspakten kommer att kunna delta i diskussioner som rör konkurrenskraft och grundläggande strukturer för eurosamarbetet. Regeringen anser därmed att kan ansluta sig till finanspakten.Herr talman! Som jag nämnde inledningsvis fördes också en annan diskussion vid toppmötet. Den handlade om vilka åtgärder måste vidta för att på öka sysselsättningen och höja tillväxten. Då krävs andra åtgärder än den kortsiktiga krishantering som genomförts. I fokus för denna diskussion stod tillväxtfrämjande åtgärder på tre områden. Det var åtgärder för att främja sysselsättningen, framför allt för ungdomar. Det var åtgärder för att fullfölja den inre marknaden, och det var åtgärder för att förbättra situationen för de små och medelstora företagen i unionen framför allt när det gäller tillgången till kapital.Diskussionen inleddes med en utförlig presentation av kommissionens ordförande om läget i unionen på dessa tre områden och om vilka åtgärder som vidtas . Den kan rekommenderas till läsning för intresserade på kommissionens hemsida. Därefter följde en bra diskussion som återspeglade olika medlemsländers erfarenheter och syn på vilka åtgärder som bör vidtas på såväl nationell som europeisk nivå. Denna diskussion ledde fram till ett uttalande av Europeiska rådets medlemmar. Det är ett uttalande som inte har samma rättsliga status som de vanliga slutsatserna som antar utan ska ses som politisk vägledning. Mot bakgrund av Socialdemokraternas ställningstagande i inför toppmötet ställde sig inte bakom detta kommer att vid vårtoppmötet återkomma i diskussionen om hur vi kan öka tillväxt och sysselsättning.Efter dessa ord är jag beredd att ta del av kammarens synpunkter och besvara dess frågor. Tack, statsministern, för redogörelsen!Ordning och reda i ekonomin är fundamentalt för vårt välfärdssamhälle. Det vet inte minst vi som var med och sanerade statsfinanserna i . Vi har därför stor förståelse för att måste ta tag i sina problem. Dessutom är vi beroende av vad som händer i eurozonen.Man kan diskutera om pakten kommer att åtgärda problemen, om det är tillräckligt och om det är rätt åtgärder. Men att någonting måste göras är vi alldeles övertygade om. Bilden kompliceras av att domineras av högerregeringar som sätter åtstramningar, sänkta löner och andra kontraproduktiva åtgärder högst på dagordningen. Det kan inte Europeiska unionen råda bot på, men det är ett problem i sammanhanget.Man kan diskutera om det finns någon anledning för som står utanför EMU att vara med i finanspakten. Det kan det finnas. Det finns skäl att vara med när andra länder diskuterar det som antagligen också kommer att beröra oss såsom inre marknad, konkurrenskraft och annat. Det finns skäl att vara med för att inte besluten redan ska vara fattade när frågorna kommer upp på de ordinarie mötena med Europeiska unionen.Det måste klargöras tydligt att detta inte innebär någon överlåtanderätt av vårt finanspolitiska ramverk. Det är riksdag som beslutar om detta. Inflytandefrågorna måste garanteras och svenska kollektivavtal ska gälla i . Det är krav som vi har ställt på regeringen och regeringen har drivit dem. ska vi analysera resultatet. ska ses i ljuset av flera saker som Europeiska unionen har inrättat eller framarbetat , så kallad europeisk semester, , Agenda 2020, europluspakten. Det finns en lång rad namn på olika delar av EU-samarbetet som syftar till att stärka konkurrensförmåga, få bättre ordning i offentliga finanser, öka nyttjandegraden av EU:s fördelar när det gäller inre marknad och handel. Det är klart att det finns en utspridd uppfattning att detta totalt sett ska leda till ett bättre fungerande samarbete och ett bättre fungerande , ett som ser sysselsättningen växa och tillväxten återkomma. Man kan nog aldrig bedöma bara en enskild åtgärd utan att se helheten. Jag tror att det är mycket viktigt att inte darra på manschetten när det gäller alternativet till vad som är budgetdisciplin. Det är nämligen att leva över sina tillgångar. Om det var sant och riktigt att komma bort från det för kan det inte vara fel för andra länder att göra samma sak . Det blir ett mycket konstigt sätt att resonera. Låt mig också inskärpa en sak som har varit viktig för mig i min roll när jag representerar på och som handlar om rollen mellan regering och riksdag. Det fungerar så att vi förankrar våra svenska ställningstaganden genom att gå till . Där uttrycker vi vad som är vår ambition och inriktning, och partier kan utifrån det stödja eller säga att man inte stöder detta. Ordföranden sammanfattar genom att höra om det finns ett stöd för den linje som regeringen företräder. Jag satt själv i i opposition , och jag har på det viset varit med och utfärdat mandat för . ser det på motsvarande sätt omvänt ut i vissa fall när jag ska representera . Men det är viktigt att komma ihåg att när mandatet är formulerat är det detta som jag agerar på. Det är inte så att vi i efterhand bestämmer om vi vill ändra oss eller göra om. När 27 länder har kommit överens gäller inte längre mandatet. Det är oerhört viktigt för mig att vi är tydliga med hur relationen mellan riksdag och det uppdrag som jag har här ser ut. har gett mig mandatet är det detta som gäller. Jag skulle vilja återkoppla till det tillväxtpapper som statsministern nämnde och som valde att ställa sig utanför. Jag har två frågor. Den första frågan är: Delar statsministern de slutsatser som fanns i detta papper om bland annat sociala avgifter, det vill säga att om man sänker dem minskar arbetslösheten och tillväxt skapas? Den andra frågan är: Varför valde statsministern att helt ställa sig utanför? Det hade väl varit rimligt att säga att man inte hade mandat? Det hade varit helt riktigt på den första punkten. Däremot hade statsministern mandat på de andra punkterna. Därför skulle jag verkligen vilja höra hur statsministern tänkte och tänker framöver. Det är precis detta som det handlar om. hämtar jag ett mandat för ett svenskt agerande. Det var därför som jag var noggrann med att säga att avsikten med finanspakten är att den ska få legal verkan, inte för men för eurozonens länder. Det står också skrivningar om att detta också ska flyttas in i de traktat som ligger till grund för EU-samarbetet. Det ska ses som något tyngre och något avvikande för denna grad av statement. Vi har nästan vid varje toppmöte statements som inte på samma sätt har legal verkan. Men det är klart att det ändå skrivs saker i dessa statements som vi vill kunna ställa oss bakom eller inte. frågar om regeringen tror på tekniken att rikta sig till grupper som står långt från arbetsmarknaden genom att göra särskilt riktade insatser, bland annat i form av att säkerställa att kostnaderna blir lägre för att anställa. Ja, det är en kärna i arbetslinjen som vi driver här i . Jag har respekt för att Socialdemokraterna inte tror på den. De har en annan inriktning på sin politik. Det är väl bekant. Men jag tror absolut att man genom att halvera arbetsgivaravgifterna för att anställa ungdomar , genom att sänka arbetsgivaravgifterna för att anställa äldre och genom att sänka arbetsgivaravgifterna för dem som långvarigt har varit utanför arbetsmarknaden drar ned kostnaderna som man garanterar avtalsenliga löner. På det sättet kan man få fler som annars har svårt att hävda sig i konkurrensen att komma i fråga för arbete. Det är klart att jag i grunden tycker att det är bra när pekar ut detta som en arbetsriktig metod och att hela borde arbeta med detta för ögonen, det vill säga titta på och till och med genomföra det som vi har gjort i . Men jag måste hämta mitt mandat från , och Socialdemokraterna sade i dessa delar att de inte ville ha dessa texter kvar. Vi förde fram en del av dessa synpunkter, som vi gör i förberedande möten. Men då var synpunkten att om vi stryker allt detta finns det inte någon substans kvar i papperet. Vi delade denna uppfattning och konstaterade att vi inte har en parlamentarisk majoritet i den delen för att skriva in ett stöd för vad som i realiteten är en fin och bra beskrivning av den svenska arbetslinjen. Därför valde vi att inte ställa oss bakom papperet. Jag tackar statsministern för informationen.Låt mig inledningsvis gratulera regeringen och inte minst alla skickliga medarbetare till en mycket väl genomförd förhandling. Det är oerhört glädjande och bra att villkor nu är på plats som gör att både kan ansluta sig till pakten och kan få ett inflytande vid bordet men ändå inte vara rättsligt bundet av detta utan fortfarande ha nationell frihet att agera som man själv vill eftersom är ett land som står utanför eurosamarbetet. ekonomi påverkas dock oerhört kraftigt av vad som händer i . De utmaningar som finns går långt bortom vad vi har löst nu med finanspakten på plats, även om den kan vara ett viktigt steg på vägen. Den stora utmaningen är att det nu finns över 24 miljoner arbetslösa i Europeiska unionen. Det är den utmaningen som vi nu måste ta tag i. Man kan titta på den svenska erfarenheten från 90-talskrisen. Som statsministern sade var budgetkonsolidering en del av det som vi gjorde. Det är avgörande för att få en trovärdighet på plats. Men vi genomförde också viktiga reformer för öppenhet där medlemskapet i Europeiska unionen var en av dessa viktiga reformer. ser vi hur länder som kanske har de största problemen också är de länder som har genomfört minst reformer, inte bara på nationell nivå, där det brister, utan också i fråga om att implementera det som vi har kommit överens om i . Tittar vi på internationella jämförelser ser vi att länder som och som har klarat sig ganska bra i krisen ofta ligger på plats 15-20 på en rankning när man jämför till exempel öppenhet, medan länder som och ligger på ungefär plats 100. Det är klart att det där finns otroligt mycket att göra. Det skulle också innebära en verklig stimulans som ligger bortom att låna nya pengar och bygga upp nya skuldberg. Det tror jag är oerhört viktigt för att få fart på igen. Genom egna insatser men också gemensamma krafttag för en europeisk öppenhet och ökad konkurrenskraft tror vi att mycket kan göras. Statsministern har varit med i diskussionen här om tillväxtfrågorna och annat, och vi är på väg mot nästa toppmöte. Min fråga är: Hur bedömer statsministern läget i de fortsatta förhandlingarna med att få reformer på plats i ? Som beskriver - det kan också sägas ligga i vad tidigare sade - handlar det inte bara om att inrätta en finanspakt. Sedan gäller det hur man använder den och hur man använder andra liknande åtgärder som finns i Europeiska unionen. Det är en återkommande svensk synpunkt att om alla bara åkte hem och gjorde det som vi har sagt i alla förpliktelser, statements och överenskommelser skulle se annorlunda ut och vara mer konkurrenskraftigt. Det brister oerhört mycket när det gäller genomförande. Det utlovades fyra friheter i . De är fortfarande inte fullt ut på plats. Detta tynger naturligtvis en hel del av förutsättningarna för att kunna klara konkurrensen mot de delar av världsekonomin där det växer mer än i , som i och i framför allt. ska vi notera att det har skett en del förändringar i . Vi har ett skifte i där man åtminstone talar om att gå tydligare fram med reformer. Vi har haft maktskifte i och . Båda länderna har ersatts med regeringar som presenterar reformprogram som är mer ambitiösa. Jag tycker att det är viktigt att politiska ledare börjar säga till sina befolkningar att de har problem som de själva måste göra något åt. har det ibland funnits en tendens att säga att man egentligen inte har några problem och att de som hävdar det beskriver landet felaktigt. Flera länder visar alltså förhöjt reformtempo. kan också nämnas som ytterligare ett land. Vår erfarenhet, och inte bara vår, är att ju mer av reformer som ökar öppenheten och ser till att utbildningssystem blir bättre och att konkurrenskraften förstärks, desto snabbare svarar ekonomin, det vill säga: Reformer lönar sig väldigt väl för de länder och befolkningar som har orken och kraften att genomföra dem. Det är ett exempel som gärna vill vara med och sätta och diskutera och som det också finns andra som bidrar till. , för snart sedan, röstade svenska folket med bred marginal igenom ett nej till euron för . När man nu ser vilka partier här i kammaren som ställer sig bakom europakten är det lätt att konstatera att de partier som då ansträngde sig för att skulle gå med i euron är de partier som ställer sig bakom och stöder europakten. Gillar man euron gillar man också europakten.Sveriges krav i förhandlingarna har väldigt mycket framstått som att det är att vara med på möten, att påverka hur europrojekt utvecklas och att engagera sig mer i eurozonens arbete.Europakten i stort går ut på att europrojektet fördjupas och går in i en ännu större överstatlighet. I det läget ser vi i att det är viktigare än någonsin att respekterar svenska folkets nej och ser till att få ett formellt undantag från euron på samma sätt som vårt grannland och också har fått. Annars är det tydligt att är bundet av som detta är skrivet, att vi ska gå med i euron mot folkets vilja.Jag konstaterar att statsministern i sitt anförande uttryckte: innan går med i euron. För mig låter det som att statsministern också ställer sig bakom att det är en tidsfråga snarare än någonting annat när ska vara ett euroland.Som vi ser det innebär ja utan ett sådant här formellt undantag att vi närmar oss eurosamarbetet - ett närmande som jag inte tror har stöd hos svenska folket.Min fråga till statsministern är därför: När ska svenska folkets ställningstagande i folkomröstningen i praktiken genomföras genom att får ett formellt undantag från eurosamarbetet? Vi kallar det för finanspakt därför att det handlar om budgetdisciplin. Det kan också finnas ett skäl till att en del andra kallar det för europakt, men sådan är politiken; vi använder de ord som passar de egna syftena.Denna finanspakt syftar till att vi ska få en bättre budgethållning i eurozonens länder - det har rättslig verkan bara där, inte någon annanstans. kommer inte att påverkas i den delen av detta.Ånyo är det så att skrivningarna beskriver att är ett land som inte har euron som valuta. Det hänvisas också till de artiklar som dateras och där konstaterades vara ett land med på det sättet ett undantag. Vi har själva efter folkomröstningsbeslutet deklarerat att vi inte avser att ha euron som valuta. Det konstateras att på det sättet tillhör länder med ett undantag. Det är vi själva som styr om vi vill ändra på det. Därmed har vi det i våra egna händer . Det är det jag menar. Jag nämnde detta i min inledning. Alla mina ord betyder på det sättet någonting. Jag var rätt tydlig med att vi visar respekt för folkomröstningsresultatet, att inget ändras med mindre än att svenska folket ändrar sig. Det menar jag snarare har tydliggjorts via de diskussioner vi fört här.Varför då inte ett formellt undantag som det och har? Ja, vi menar att vi uppnår den respekt vi vill ha för folkomröstningsresultatet redan som det nu står skrivet. Det har sin speciella förhistoria att nämnda länder har de här undantagen. Dessa är dessutom fördragsbundna, det vill säga ratificerade som undantag i 27 medlemsländer. Det skulle också krävas om skulle ha ett liknande undantag. Det är en mycket komplicerad process, och det tar mycket och framkallar också andra typer av fördragsförändringsförslag för att, menar jag, i realiteten inte åstadkomma någonting, det vill säga: Respekten för den svenska folkomröstningen finns redan. Det syns redan i dokumenten och förstärks med de texter som ligger på bord. Det här är inte en fråga om budgetdisciplin. har tydligt visat att vi även utanför euron och utan europakten kunnat visa på en stor budgetdisciplin och kunnat hålla sunda statsfinanser. Det finanspolitiska ramverket är grunden för det. Det ställer sig bakom, och det tycker vi ska värnas.Däremot är det tydligt för oss att ställning utanför euron varit väldigt gynnsam. Vi har tjänat på att svenska folket gjorde ett klokt val och sade nej till euron. Det är mycket viktigt för oss att man fortsätter att värna det ställningstagandet och att vi inte smygvägen förs in i euron.Mig veterligt är det enda landet utanför euron som haft en folkomröstning där det tydligt har tagits ställning för att vi inte ska röra oss in mot eurosamarbetet. Det särskiljer från andra länder som står utanför euron men som långsamt är på väg in. Jag tycker att det är viktigt att vi manifesterar detta genom att gentemot vara tydliga om att vi faktiskt behöver ha ett formellt undantag på villkor liknande och Storbritanniens.Utan det kan vi konstatera att de fördrag som finns binder vid ett eurosamarbete. Min följdfråga är därför varför det inte är en god idé att precis som och ha ett formellt undantag för och respektera folkomröstningen. Det enkla svaret är att det inte behövs eftersom det ställningstagande har ändå respekteras. Det syns också i ställningstagandena här.Får jag också påpeka att här har en intressant ställning. Man har så att säga ett fördragsbundet utanförskap i förhållande till euron. Men den danska statsministern som sitter i en regering som är rödgrön meddelade sin avsikt att frivilligt ta på sig en del av de budgetåtaganden som skrivs in i det här traktatet. Hon tänker alltså föra längre in i samarbetet trots sitt fördragsbundna utanförskap av det slag som nu talar för. Jag vill bara understryka hur den svenska balansen här ser ut. Vi avser inte att göra det. Jag är glad över stöd för det finanspolitiska ramverket. Men man bör komma ihåg att det är det som är kärnan i det som 17 euroländer ska leva efter.Vi har ett ramverk som säger att vi ska ha balans eller till och med 1 procents överskott över en konjunkturcykel. Här talas nu om en likartad konstruktion med balans eller åtminstone krav på att det inte får vara ett mer djupgående strukturellt underskott än ½ procent av bnp över en konjunkturcykel, det vill säga precis samma typ av tänkande och konstruktion. Det är vad kärnan här handlar om, och det är det som kommer att få en styrande och legal verkan - allt för att få en bättre ordning i statsfinanserna i de 17 länderna i eurozonen, möjligen också i om underkastar sig åtminstone delar av detta regelverk.Svaret, Per , är att vi ska kräva svenskt inflytande eller förändringar när vi menar att någonting viktigt verkligen står på spel som vi inte redan har garanterat. Jag menar att vi redan har säkerställt att en respekt finns för det svenska folkomröstningsresultatet. Vi - svenska folket - bestämmer själva över huruvida vi ska gå in i euron eller inte. Jag och välkomnar finanspakten och att är med där. Men jag tycker att det är viktigt att poängtera att det här är bra framför allt för de länder i Europeiska unionen som har problem med stora skulder och stora underskott - i det korta perspektivet. Man ska lägga märke till att när länder som har dessa egenskaper går med binder de sig självklart för åtgärder som ska minska skulder och underskott, vilket i sin tur har en expansiv effekt - det är inte bara fråga om åtstramningar - genom att räntorna då hålls nere. Det är naturligtvis ett av skälen till att den danska rödgröna regeringen har gjort de åtaganden som statsministern nämnt.Som ordförande i tycker jag att det är alldeles klart att det resultat vi har från det här toppmötet helt ligger inom mandatet. Det är kristallklart, och det behövs ingen längre analys.Toppmötet var upplagt så att man hade åtgärder som siktades in på underskott och skulder. Men man vill ju också ha ett mer positivt budskap om hur ska sättas i arbete, hur vi ska få tillväxt och vilka positiva krafter som ska finnas. Då fanns det här uttalandet. Jag tycker att det är väldigt tråkigt att inte kunde ansluta sig till det och att Socialdemokraterna gick emot.