kam-fs · H0C120121213fs · 2012-12-13 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Näringsminister (C) Barn- och äldreminister (KD) Jämställdhets- och biträdande utbildningsminister (FP) Kultur- och idrottsminister (M) Handelsminister (M) Näringsminister (C) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Det har varit en tuff höst med många tunga varsel och en arbetslöshet som redan är hög och riskerar att stiga. Det här drabbar individer, branscher och regioner.Regeringens enda åtgärd så här långt har varit att tillsätta regionala kompetensplattformar. Det är något som i och för sig är bra, men man har inte utrustat dem med några nya pengar eller verktyg. ser vi att det finns pengar kvar i till exempel de statliga riskkapitalfonderna. Innovationsfonden Inlandsinnovation har bara utnyttjat 255 miljoner av ett totalt anslag på 2 miljarder.Hur motiverar näringsminister denna passivitet och det faktum att pengar som så väl hade behövts i dessa tider faktiskt inte används? Vad tänker ministern göra? Runt om i landet drabbas inte minst mindre orter av tunga varsel. Jag har besökt Bussar i . I går besökte jag ABB och i och . , hemstad, har också drabbats av varsel, för att inte tala om den tunga tillverkningsindustrin i och i mitt eget hemlän.Det här var något regeringen förutsåg. Därför lade vi fram en tung investeringsbudget som Socialdemokraterna kallade för både oansvarig och vidlyftig - vi strösslar med pengar. Vi tog ansvar för . Vi lade tunga miljarder på forskning, infrastruktur, företagssatsningar och omställning för alla de människor som drabbas av varsel.Förutom detta är vi en aktiv och förutseende regering. drog regeringen i gång kompetensplattformarna. Vi kommer att att återkomma, som vi aviserade i budgeten, med förslag för att förstärka kompetensplattformarna i regionerna eftersom det är viktigt för utbildning och kompetensförsörjning. Det är trevligt att ministern reser och besöker drabbade regioner. Tyvärr räcker inte det. Det man kan konstatera om man ska diskutera den budget som regeringen har lagt fram är att den bygger på helt felaktiga prognoser. Ingen mer än regeringen gjorde de bedömningarna av tillväxten i fråga om ekonomin eller arbetslöshetssiffrorna.Att då när läget blir annorlunda utgå från åtgärder som har prioriterats utifrån helt felaktiga prognoser är naivt. Vi kritiserar inte budgeten i första hand för att den är för stor utan för att fel satsningar görs. Nära 16 miljarder läggs på sänkt bolagsskatt. Det är rimligt med konkurrenskraftiga skatter, men det blir ensidigt. Det är en åtgärd som möjligtvis kan ha effekt på lång sikt men den har ingen effekt här och nu.Frågan kvarstår till : Vad gör regeringen här och för att hjälpa drabbade individer, drabbade branscher och drabbade regioner? Vi kan inte vänta hur länge som helst på besked. Så fort ni i har klubbat regeringens investeringsbudget på 23 miljarder kommer det , , att finnas 18 000 fler utbildningsplatser. Vi satsar 1,8 miljarder . Förslagen från infrastrukturpropositionen med satsningar runt om i landet, som ni diskuterar i detta nu i , kommer också att träda i kraft.Den 1 januari sänks också bolagsskatten till en kostnad av 16 miljarder. Sänkningen träffar den tunga basindustri som drabbas hårt, , , och , många av de företag som är viktiga för att behålla svenska jobb och svenska underleverantörer och för att skapa tillväxt runt om i . Det är en aktiv och attraktiv investeringsbudget för omställning och för ett starkt näringsliv i . Vad de människor som är oroliga för varsel behöver är en aktiv regering som lyssnar och levererar. Min fråga går till statsrådet och handlar om tandhälsa för äldre med stort behov av vård och omsorg. Enligt olika undersökningar är tandhälsan ofta sämre hos denna grupp.Lanstingen ska svara för uppsökande verksamhet och se till att de som har behov av tandvård ska få det. Staten ger också statsbidrag som ska ge kvalitetsförbättringar.Beroende på var man bor i landet råder stora skillnader i den uppsökande verksamheten och därmed också i informationen om rätten att få nödvändigt tandvård. Ur folkhälsosynpunkt och mot bakgrund av de stora skillnaderna beroende på bostadsort borde en nationell samordning ske så att fler får del av den uppsökande tandvården.Är statsrådet beredd att samråda med SKL, Kommuner och Landsting, för att rätta till problemen? Det kanske behövs nya nationella riktlinjer. Det är viktigt att vi får en bättre och mer jämlik tandvård för äldre som är i behov av vård- och omsorgsinsatser och att det blir en bättre tandhälsa för äldre varhelst de bor i landet. Tack för frågan! Jag gratulerar från till att representera det län som har lyckats allra bäst med att bringa ned läkemedelsanvändningen bland äldre. Det är ett alldeles utmärkt resultat.När det gäller munhälsan håller jag verkligen med om att det är en synnerligen viktig fråga som är eftersatt. Landstingen har haft ansvaret länge, och det ser olika ut. Jag har själv besökt mobila tandvårdsteam som åker ut till äldreboenden och ger tandvård. Det är ett alldeles utmärkt exempel.För att öka likvärdigheten har vi precis fattat beslut om att kroka arm med SKL och jobba via kvalitetsregister. Inom ramen för Senior alert tillförs nu 20 miljoner för att göra en bedömning av tandhälsa och munhälsa för de äldre som bor på särskilda boenden. Då finns en utgångspunkt, och sedan ska åtgärder vidtas för att förbättra där så behövs. Jag hoppas att det ska ge goda resultat . Tack, statsrådet, för svaret! Det är positivt att samordningen sker med SKL. Det är ett medlemsorgan för alla kommuner och landsting. Det är viktigt att lyfta upp frågan nationellt med tanke på att det är så stora skillnader ute i landet beroende på vilket landsting man bor i.Många gånger känner inte äldre eller personer med funktionsnedsättningar till vilka rättigheter de har att få uppsökande tandvård. Här finns mycket att göra. Det var ett positivt svar, och jag välkomnar det besked som statsrådet gav. Den likvärdighet som ibland brister på olika håll i landet kommer vi att råda bot på med hjälp av projektet tillsammans med SKL, det vill säga satsningen på de mest sjuka äldre. Det handlar om tandhälsa och munhälsa. Det handlar också om läkemedelsanvändning. Det handlar om en bra demensvård och bra palliativ vård.Det finns nu totalt 4,3 miljarder som används för en bättre samordning mellan landsting och kommun. Det kommer också att resultera i en ökad likvärdighet i landet. kom SCB med arbetsmarknadssiffror. Där kan man se att har en segregerad arbetsmarknad. Till exempel är av förskollärarna män, och av elmontörerna är män. Bland chefer i mindre byggföretag finns 5 000 män och 200 kvinnor.Vi kan också se att det i yrken där det är kvinnodominans är lägre löner än i manligt dominerande yrken med motsvarande utbildning. Det reproducerar gamla könsnormer, som att kvinnors arbete inte är lika mycket värt.Min fråga till jämställdhetsministern är: Ser jämställdhetsministern de här stora löneskillnaderna som ett problem, och vad gör statsrådet för att förändra det? Jag delar beskrivning av hur vår arbetsmarknad ser ut. Jag tror att det är en av de viktigaste uppgifter vi har att arbeta med för att till exempel komma till rätta med de löneskillnader som finns mellan män och kvinnor.Som påpekar är de kvinnodominerade jobben lägre betalda än de mansdominerade, och det är helt oacceptabelt att ha den ordningen. Därför har vi satsat mycket på att jobba inom skolans ram, för att motverka könsnormer och se till att elever i större utsträckning inser att arbetsmarknaden är vidare. Vi ska försöka motverka könsbundna utbildningsval som leder till att arbetsmarknaden ser ut som den gör.Det vi använder som redskap är framför allt studievägledare, som ska få bättre kunskap om hur det ser ut i arbetslivet, som ska uppmuntra flickor och pojkar att se bredare när de väljer utbildningar som leder till jobb när de sedan kommer ut i arbetslivet. Tack för svaret! Att förändra utbildningsmönster är viktigt, men det tar . Men det förändrar inte lönesättningen i de yrken som är kvinnodominerade. Vi kan se det i yrken som traditionellt sett har varit mansdominerade men som har blivit kvinnodominerade, till exempel ett yrke som biomedicinsk analytiker. När det tidigare var ett mansdominerat yrke var det hög lön, och när kvinnorna gick in blev det mycket lägre lön i det yrket.Därför måste man också jobba med lönestrukturer. Jag skulle gärna vilja höra vilka satsningar regeringen gör för att förändra lönestrukturerna, inte bara förändra arbetsmarknaden. Jag tror att det är viktigt att informera framför allt studenter om vilka inriktningar de väljer i sina utbildningar. Det räcker inte bara med att läsa ekonomilinjen om man sedan väljer en inriktning som innebär att man hamnar i jobb som är lägre betalda, eller juristlinjen och läkarlinjen för den delen. Vi ser att det är skillnad mellan hur unga män och hur unga kvinnor väljer högre utbildningar.När det gäller lönebildning är det en fråga för arbetsmarknadens parter. Det är ingenting som regeringen fastställer. Vad vi kan göra är till exempel att ta ansvar för våra egna verksamheter såväl på nationell nivå som på nivå och landstingsnivå. Det är ett ansvar som och jag bär tillsammans. Jag har en fråga till statsrådet om svensk vapenexport.Svensk vapenexport är satt under lupp, i synnerhet till icke-demokratier. Vi som har jobbat med blir ännu mer bekymrade när vi upptäcker att den burmesiska militärregimen på något sätt har kommit åt svenska vapen. Företaget har konstaterat att man vet vilket land som är aktuellt, och vi vet att det finns ett så kallat slutanvändaravtal mellan staten och detta land.Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att det har begåtts ett avtalsbrott, och vilka åtgärder tänker regeringen i så fall vidta? Tack för en viktig fråga från !Jag fick information från myndigheten om att det vapen som enligt uppgift påträffats i kommer från Indien.Jag ser väldigt allvarligt på det som har inträffat. Vi tar naturligtvis alla uppgifter om svensk försvarsmateriel som finns där den inte bör finnas på stort allvar.Jag har därför uppdragit åt ISP att skyndsamt begära en förklaring av indiska myndigheter. Det är av största vikt att vi så snabbt som möjligt får ett klargörande om vad det är som har skett. Jag vet också att ISP har haft kontakt med den indiska försvarsattachén. Jag vill tacka statsrådet för det konkreta och tydliga svaret. Det bekräftar ännu mer vikten av den översyn av svensk exportkontroll som just nu görs. I direktivet står det att man ska överväga och eventuellt skärpa lagen om svensk vapenexport. Det bekräftar att behovet är akut och stort. Den här händelsen bekräftar att vi har ett kontrollsystem som fungerar och gör att vi kan spåra varje vapen, till vem det har exporterats och dessutom med slutanvändarbevis. På så sätt har vi en strikt kontroll.Jag ska också berätta att kontakter har tagits även på UD. Min statssekreterare har tagit kontakt med den indiska ambassadören här i för att inskärpa allvaret i frågan. Den indiska ambassadören har varit väldigt tydlig med att hon vill samarbeta och att ser allvarligt på det som har inträffat.Nu förväntar vi oss ett snabbt svar med ett klargörande från om vad som har skett i detta fall. Min fråga går till näringsministern.För sedan hade näringsministern och jag en debatt här i kammaren med anledning av den stora varselvåg som gått över . Då poängterade näringsministern vikten av att göra ett rejält arbete lokalt och regionalt för att finna insatser.Nu är det där gedigna arbetet gjort från Region , landshövdingen och berörda kommuner. Man har skickat in sin kravlista till berörda departement och till regeringen.Det krävs då att staten bidrar, att regeringen bidrar med sin insats. Det går inte för ett län som är av att göra alla insatser själv.Då blir min fråga till statsrådet naturligtvis: Kommer regeringen och statsrådet att tillmötesgå de krav och önskemål som finns från bland annat landshövdingen och Region ? Tack för frågan!Jag fick skrivelsen när jag var på plats i . Jag var en hel dag i för att träffa den styrgrupp som arbetar med kommunalrådet tillsammans med de fackliga representanterna på och företagsledningen men också Arbetsförmedlingen regionalt och regionförbundet.Det är en viktig lokal kraft att arbeta för att samordna aktörerna och se vad man kan göra av befintliga lokala och regionala resurser. Min erfarenhet från Värmlandsbesöket var att man lyfte fram just de fördelar som har, med till exempel Värmlandsmodellen, som har fungerat ypperligt, och de kluster som byggs upp där.Den skrivelse som är skickad kommer vi givetvis att besvara.Lite kort vill jag säga att det framför allt handlar om hur vi ska förstärka kompetensplattformarna. Jag sade i mitt tidigare debattinlägg att regeringen kommer att återkomma med exakt hur vi ska förstärka kompetensplattformarna när har fattat beslut om budgeten. Tack för det svaret! Men innehåller ju förslagslistan en lång rad annat. Det handlar om att förstärka exportstödet så att fler företag kan exportera. Det handlar om att få in nya investeringar, inte minst från . Det handlar om ytterligare utbildningsplatser utöver dem som finns, eftersom vårt universitet exempelvis har tappat 1 000 utbildningsplatser. Här begär man 100 extra platser och dessutom 100 extra för YTH, för att ta några exempel.Det räcker inte med plattformsarbetet om vi ska klara av det som ska göras.Jag blir ändå lite bekymrad över regeringens och statsrådets inställning. Om regeringen först säger att det är viktigt att det görs ett arbete lokalt måste man, enligt min uppfattning, när det arbetet görs lokalt och regionalt svara upp mot det om man vill ha någon som helst trovärdighet kvar.Min fråga kvarstår: Finns det mer än plattformarna som vinner regeringens gehör? Den socialdemokratiska verklighetsbilden stämmer inte riktigt överens med min verklighetsbild. Att göra jobbet lokalt och regionalt innebär inte bara att sätta sig vid ett bord, skriva ihop en önskelista och skicka den till regeringen. Det är en viktig del i det, men den andra delen är det som man i är väldigt duktig på och som tjänar som exempel för andra län, nämligen att kraftsamla med lokala och regionala medel.Jag vet att till exempel kommun gör det, där man nu gör sitt yttersta för att stimulera omställning för de medarbetare som berörs. Det rör också det som regionen och kan göra med de medel som man har.Förutom det kommer det en del infrastrukturinvesteringar till . Vi klippte bandet på vägen som går förbi ned till , som är en viktig trafikled för att stärka arbetsmarknadsregionen.Förutom det kommer det nya regionala tillväxtmedel , som brukligt, liksom en förstärkning av kompetensplattformar som kommer att redovisas . Jag riktar min fråga till barn- och äldreministern, för den berör barns uppväxtvillkor. Vid nedre är det enorm olägenhet av massförekomst av översvämningsmyggor. Jag bedömer att det här är ett folkhälsoproblem. Staten har bekostat bekämpningen av dessa myggor. Men när det gäller barnen är det här en verklig folkhälsofara, då de inte kan vara ute. är de tvungna att ha myggspiral eller liknande i rummet även om man har stängt allt som går att stänga. Läkarna uppmanar föräldrarna att ha allergimedel hemma, annars är det fara å färde. Vad tänker ministern göra åt detta? Det är en ganska specifik fråga och inte en fråga som ligger inom mitt ansvarsområde, så jag famlar lite. Jag vill rekommendera frågeställaren att ställa frågan till den minister som är ansvarig för Myndigheten för säkerhet och beredskap. Det är där som frågan närmast hör hemma.Generellt kan man säga att det är ett jättestort samhällsproblem för alla som lever i området. Det är därför som vi under vissa år har medverkat till en effektiv myggbekämpning. Det påverkar i allra högsta grad barnen, det påverkar alla medborgarna. Man får ett sommarliv som inte är det man har tänkt sig med ett härligt skönt uteliv utan tvingas inomhus, vilket reducerar livskvaliteten betydligt för människor som bor i det här området. Jag har en fråga av allmänpolitisk karaktär som tangerar näringsminister bord. redovisade bland annat DN i en artikelserie de missförhållanden som efter råder för arbetskraftsinvandare från länder utanför EU. Arbetstillstånd såldes regelmässigt med krav på sexuella tjänster för arbete, och verkliga löner och arbetsvillkor var långt sämre än de som avtalats. Bristen på åtgärder trots missförhållandena visar hur lätt regeringen tar på detta hänsynslösa utnyttjande av människor.Min fråga till näringsminister är: Kan vi med tanke på vad som uppdagats vid förvänta oss att regeringen tar sitt ansvar mot missbruket av arbetstillstånd på den svenska arbetsmarknaden? Låt mig först markera mot den oacceptabla hantering som sker hos vissa arbetsgivare. Regeringen står över huvud taget inte bakom de olika fall där uppenbarligt missbruk skett, och det nämnda företaget har vidtagit åtgärder.Arbetskraftsinvandringen är dock en av de största frihetsreformer som infört det . Den har öppnat möjligheter för it-ingenjörer från att komma till till exempel för att förstärka vår industri och produktutveckling. Arbetskraftsinvandringen är viktig och ska givetvis skötas inom det regelverk som finns. Jag tycker att vi ser ett tydligt mönster här. På tre områden har förhållandena för utländsk arbetskraft kraftigt försämrats efter det att ni tog över regeringsmakten. Dels handlar det om utnyttjande av arbetskraftsinvandrare från utanför EU. Dels handlar det om från EU-länder stationerad arbetskraft som i arbetar med villkor betydligt sämre än enligt svenska kollektivavtal. Det handlar också om illegala invandrare som med regeringens och goda minne befinner sig i landet och arbetar för någon eller några tior . Är det i själva verket så att näringsministern och regeringen vill sänka lönerna på den svenska arbetsmarknaden och inte har någonting emot att utnyttja utländsk arbetskraft som ett medel för att förverkliga sina politiska visioner om ett Låglönesverige? Nej, regeringen vill inte ha ett Låglönesverige. Vi vill att företag och jobb ska växa fram runt om i hela landet, och framför allt vill vi minska ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten i . Utöver det tycker jag att blandar ihop äpplen och päron lite. Vi har dels arbetskraftsinvandring; man får komma hit om man har en kontakt med en arbetsgivare och får en anställning. Dels har vi de konventionsbaserade invandrare som kommer av flyktingskäl till . Där tycker jag, till skillnad från , att vi ska visa en stor generositet gentemot människor som flyr undan krig och förtryck.Däremellan har vi anhöriginvandringen, som är viktig för att exempelvis barnfamiljer kan förenas här i . Alla de delarna tycker jag är viktiga. Där har vi regelverk, och de regelverken ska följas. Jag vill ställa min fråga till äldreministern går kom . Den visar att anhörigas insatser till sina föräldrar har ökat betydligt. Allra mest ha de ökat för dem som har hemtjänst, som förr klarade sig med bara hemtjänst, men måste anhöriga rycka in. De som klarar sig med endast hemtjänst är bara hälften. Anhöriga måste hjälpa till i den andra delen, där har ökat från till . Anhöriga vill gärna hjälpa sina äldre, men man gör det utifrån att vi har en fungerande äldreomsorg. Man avsätter tid och vill hjälpa med det som är viktigt socialt och känslomässigt, inte därför att äldreomsorgen inte räcker till.Vi kan se att detta är både en jämställdhetsfråga och en jämlikhetsfråga. Det är i första hand döttrarna som får rycka in, allra mest de som har föräldrar som inte har höga inkomster. Jag undrar vad äldreministern vill göra i den här frågan och hur hon ser på den ökade anhörighjälpen? Det är viktigt att säga att de som gör anhöriginsatser, frivilliginsatser, för att hjälpa en annan människa är många i vårt land. De är 1,3 miljoner. Alla de insatser som dessa gör av kärlek och omtanke och för att de vill ska vi i samhället verkligen vara tacksamma för görs. Men det är viktigt att säga att det bygger på frivillighet, ingen ska känna att man måste. Den som inte kan, den som inte vill, den som inte orkar ska inte behöva göra det, där ska samhället finnas och göra de insatserna.Därför har det varit intressant att titta på den utredning som på vårt uppdrag har tagit fram som visar att långt av dem som gör frivilliginsatser säger att de oftast eller alltid gör det därför att de själva vill och tycker att det är roligt. Forskning visar att det tillför dem själva hälsofrämjande inslag. De andra återkommer jag till. Jag tror att om jag skulle få frågan om jag tycker att det är positivt att hjälpa min mamma skulle jag svara ja. Så tror jag att de flesta anhöriga svarar. Men undersökningar visar att många tycker att det är psykiskt påfrestande och att det inte bara är positivt. Det bästa anhörigstödet är det som får vara frivilligt från båda håll, som vi har en väl fungerande äldreomsorg.Nu bor många fler äldre med omfattande hjälp hemma, och har inte fått tillräckligt mycket resurser. Vi har färre platser på äldreboende, och vi kan se att det är kvinnorna som går ned i arbetstid, som inte jobbar alls, som känner att de får anpassa arbetstider, och det blir stressigt. Vi ser att vi kan få en grupp kvinnor som får sämre pension och får det svårare att klara sig själva på äldre dar därför att de hjälper sina föräldrar.Jag och anser att det borde vara lika självklart med en fungerande äldreomsorg som det är med en fungerande barnomsorg. Jag vill veta vad äldreministern vill göra för att vända den här utvecklingen så att det är frivillig anhörigomsorg som gäller. Det frivilliga arbetet ska vi tacksamt ta emot. De som inte vill ska inte göra det. En av fem säger att det kan vara påfrestande . av dessa 1,3 miljoner har gått ned i arbetstid, och där är vi intresserade av att ta reda på varför. Vi har byggt ut anhörigstödet och fört in en lagstiftning som säger att kommunerna är skyldiga att ge anhöriga ett stöd, och det räcker en bra bit. Kommunerna har ansvaret att stötta de anhöriga.Men hur kommer det sig att de har gått ned? Vi har gett ett uppdrag till för att öka vår kunskap. Är det så att de inte ser några andra alternativ, ja, då är det verkligen värt att titta på. Men det är inte så, som beskriver, att äldreomsorgen har dragit sig tillbaka och lagt över ansvaret på de anhöriga. Det vill jag bestämt påpeka.Statistiken på särskilda boenden är tyvärr missvisande, och det har vi upptäckt . Den inkluderar serviceboenden, och serviceboendena har minskat. Men enligt forskaren har inte särskilda boenden minskat under senaste tidsperioden, vilket är glädjande. Min fråga går till statsrådet går ordnade organisationen 1325 ett seminarium om en uppföljning av den svenska handlingsplanen för säkerhetsrådsresolutionen om kvinnors roll i krig och konflikter. Det är flera olika svenska myndigheter som ingår i och har ett stort uppdrag att fullfölja den nationella handlingsplanen.Det man ser i utvärderingen är att det finns ett stort behov av mer tydliga uppdrag till försvaret, polisen, MSB, Sida och så vidare för att fler kvinnor ska kunna delta i fredsbevarande operationer. är det , enligt deras undersökning.Hur ser statsrådet på hur vi kan intensifiera arbetet för att göra handlingsplanen bättre, få en bra utvärdering och få fler kvinnor aktiva i det här arbetet som är viktigt? Det är en jätteviktig fråga som lyfter fram när det gäller resolution , och det är en prioriterad fråga för i vårt utlandsarbete när det gäller fredsfrämjande uppdrag.För att intensifiera vårt arbete vid sidan av handlingsplanen som hänvisar till har vi till exempel bidragit med Gender advisors, det vill säga att också andra ska kunna få ökad kunskap i de missioner som vi har. Vi har tagit fram indikatorer, som vi fattade beslut om här, för att myndigheterna som har till uppdrag att jobba med de här frågorna ska kunna följa upp och utveckla dem.