kam-fs · GZC120120531fs · 2012-05-31 14:00:00 — Det är ingenting jag moraliserar över, utan jag säger bara att man ibland kan diskutera ordningsfrågor som ett svepskäl för att diskutera innehållsfrågor.Det betyder inte att vi inte vid stora reformer kommer att möta problem av olika slag. Så har det alltid varit. Dem ska man ha respekt för, och dem ska man göra så små som möjligt genom att ha ett så gott underlag som möjligt.Ibland finns det mycket kvalificerade skäl att begära mer tid - jag antar att frågeställaren delvis syftar på till exempel lärarlegitimationsfrågan - för att skjuta en lagstiftnings ikraftträdande något längre fram i tiden. När det gäller betygen och även lärarlegitimationerna har vi varit fullständigt överens. Vi tycker att det är bra reformer. Men vi oroar oss över det sätt som de ska tillämpas på sedan och att de som ska tillämpa dem inte får möjlighet till det stöd som de faktiskt efterfrågar och även att de myndigheter som ska sjösätta detta och hjälpa till med den praktiska tillämpningen inte får det stöd som de kan behöva få.Min andra fråga är: Anser statsrådet att myndigheterna får det stöd och de möjligheter som de behöver för att hjälpa i detta fall kommunernas skolor och lärare att göra ett fullgott system av ett nytt betygssystem som vi alla faktiskt tycker kommer att bli bra om det tillämpas på ett rättssäkert och rätt sätt? Den rimliga detaljkunskap som jag personligen har om detta är att det finns gott stödmaterial och stödunderlag för beslutsfattande. Det är min uppfattning.Vi refererar båda till egna erfarenheter, och jag tvivlar inte alls på din rektorserfarenhet och att du ser saker från din horisont. Jag har en egen upplevelse från ett föräldramöte där bilden i allt väsentligt var den motsatta. Det fanns en stor entusiasm inför ett byte, och inte ett ord nämndes om att de kände sig osäkra, annat än den osäkerhet som finns när man ska tillämpa någonting, vilken vi alla, som föräldrar, chefer och politiker, har skäl att ha stor respekt för. Min bild är att detta kommer att fungera väl. Jag vill först och främst säga att jag har planerat att ställa den här frågan . Jag vill ställa den till infrastrukturministern.I morse inträffade en ny, tragisk dödsolycka på /47 mellan och . En person omkom när en personbil frontalkrockade med en lastbil. Det här är den tredje dödsolyckan , och innebär en potentiell livsfara för trafikanterna. Motormännen listar vägen som en av de farligaste i har rapporterat sitt kapacitetsuppdrag. Tyvärr finns inte någon nämnvärd inriktning mot att prioritera de trafiksäkerhetshöjande investeringarna på våra riksvägar.Hur ser infrastrukturministern på möjligheterna att i höstens infrastrukturproposition avsätta medel för att tidigarelägga trafiksäkerhetsinsatser på de allra mest olycksdrabbade vägavsnitten där /47 ingår? Det är alltid beklagligt med olyckor oavsett om de har dödlig utgång eller om människor blir svårt skadade. Därför har fokus ända när vi kom överens om nollvisionen varit att steg för steg förbättra harmoniseringen och designen av vägar med hjälp av hastighetsförändringar. Det säkraste är kanske att bygga motorvägar, men vi mittseparerar allt fler vägar, och det är det mest effektiva sättet att undvika kollisionsolyckor.Om jag inte minns fel, fru talman - nu är jag lite osäker - ligger just den här vägsträckan med i plan, och därmed säkert fråga om tidigareläggning.Uppdraget i handlade om kapacitet. Här handlar det kanske inte i första hand om ett kapacitetsproblem, men jag känner till att det är en angelägen väg, och huruvida beslut om en tidigareläggning kommer att komma med eller inte har jag svårt att svara på . Tack, statsrådet, för svaret! 2 064 personer har skrivit under en namninsamling för att tidigarelägga ombyggnationen som statsrådet mycket riktigt säger är planlagd. Den är planlagd till 2016, men 2 064 personer har skrivit under en namninsamling som jag hoppas få överlämna till statsrådet efter frågestunden.Jag vill också bjuda ned infrastrukturministern att om hon har möjlighet själv åka på vägen som är mycket farlig och där en stor mängd lastbilar transporterar gods från logistikområdet i upp till och . Det är den längsta stamvägen i efter Europavägarna.Hur ser infrastrukturministern på möjligheterna för regeringen att inför infrastrukturpropositionen justera inriktningen för infrastrukturplaneringen som föreslagit? Med stöd av 2 064 namn och med tanke på de tre tragiska dödsolyckorna är det med en tidigareläggning av ombyggnationen av /47. Det är helt klart så att infrastruktur oavsett vilket trafikslag det handlar om engagerar. Vart jag än åker i landet möts jag av behov av en bättre väg, en omgjord väg, en helt ny väg, en järnvägsdragning, en flygplats eller en bättre hamn. Det finns behov.Det som vi fokuserar på nu är att hitta bra stråk för godset genom landet och in i och ut ur landet men också att se till att vi får en bra arbetspendling och persontrafik. Där ingår naturligtvis fokus på tillgänglighet, framkomlighet och säkerhet. Det är ett arbete som vi fortsätter med.Just det här vägobjektet ligger i plan, och det är betydligt mycket bättre läge än för dem som än så länge inte har kommit in i en plan.Jag kommer gärna ned. Jag har varit i områdena runt omkring tidigare, och jag tror till och med att jag har kört en del på sträckan. Jag tar naturligtvis gärna emot namnunderskrifterna, för engagemang tycker vi är bra över huvud taget. som tågen har stått stilla på har infrastrukturministern prickats av ett enhälligt konstitutionsutskott för miljonrullning inom järnvägsunderhållet.Ett företag, , som i sitt hemland har tilldömts ansvaret för en stor tågolycka och därmed fått böta hundratals miljoner har i gått i motsatt riktning. Man har fått för att inte utföra underhåll. Det är naturligtvis djupt olyckligt.Där skulle historien ha kunnat sluta om det inte vore för att man efter att man löst ut företaget med utlyste en ny upphandling, och samma företag som orsakade olyckan i , fick böta där och fick av för att inte utföra underhåll vann upphandlingen trots att man hade det dyraste anbudet.Jag vill därför fråga infrastrukturministern: åtgärder avser statsrådet att vidta för att bringa ordning på underhållskaoset på våra järnvägar? Jag tycker frågeställningen är lite missvisande. Vi har inte kaos i vårt underhållsarbete. Tvärtom ser vi hur vi får ut mer effekt och mer underhåll för mindre pengar till gagn för skattebetalarna där kvaliteten inte sänks och säkerheten inte heller minskar.Vi ser snarare hur fler företag är med och bidrar till både innovation och företagsutveckling, vilket är någonting som jag tror att Socialdemokraterna i grunden tycker är positivt.Vad man har kommit fram till i KU har jag inte tagit del av. Man har haft en presskonferens . Det är dock viktigt att känna till att det som hände i och det avtal som fanns där inte har att göra med något systematiskt fel i upphandlingen. Det är en engångsföreteelse så här långt, och jag hoppas att det förblir det. Här har i sin myndighetsroll, med det ansvar som man har, i god ordning avslutat något som bägge parter inte trodde var bra. Det har varit för resenärernas skull, för att kunna göra något annat i stället. Det tycker jag i grunden är bra. Jag noterar att statsrådet är nöjd med järnvägsunderhållet. Hon är nöjd och tycker att det är bra att har betalat ut av medel som har anvisat för järnvägsunderhåll till att lösa ut en entreprenör som inte har klarat uppgiften, vilket ett enhälligt konstitutionsutskott har riktat kritik mot.Jag är inte nöjd med hur järnvägsunderhållet i bedrivs. Den som har intresse i den här frågan kan nog läsa vad det är som har riktat kritik mot. Huruvida det stämmer med tolkning eller med någon annans tolkning avstår jag från att säga. Frågan är dock relevant, för kritiken gäller att samma företag finns med igen. Då blir naturligtvis frågan: Ska vi använda lagen om offentlig upphandling eller inte? Ska vi på något sätt styra vissa företag att inte delta i en sådan upphandling om de i övrigt uppfyller kriterierna, ansöker i lika konkurrens med alla andra och utifrån detta också blir utvalda? Då söker vi ju något annat än den verklighet vi lever i. Jag tycker att inte minst Socialdemokraterna borde bestämma sig för vad det är som ska gälla. Är det lika villkor för företag som uppfyller kriterier för att vara med i en upphandling enligt lagen om offentlig upphandling, eller ska vi ovanifrån styra att vissa får vara med och andra inte? Det blir väldigt märkligt. Det tror jag inte är bra för järnvägens framtid. Min fråga handlar om hur lärarna ska bedöma sina elever och ge rättvisa betyg när det saknas underlag och stöd för detta. Hur ska lärarna kunna uttolka begrepp som enkelt, utförligt eller nyanserat när det saknas konsensusunderlag för det? Det nya betygssystemet har gällt sedan i julas, men på kan man se att visst underlag inte kommer . har vi hört statsrådet två gånger säga att underlaget är gott och bra för att lärarna ska kunna sätta betyg. Hur är det möjligt, när det faktiskt inte finns något underlag? Det finns inget framtaget underlag. Hur kan han säga så när det saknas i NO-ämnen, i engelska, i historia och i religion? Jag svarar naturligtvis gärna på frågor om detta. Jag har redan gjort det två gånger och gör det gärna en tredje gång också. Mitt svar kommer att låta ungefär som . Det är min bild att det är ett gott underlag. Det är min bild att det är en stor och viktig reform som är emotsedd med rätt stor entusiasm. Säkert kommer den, som alla reformer, att vålla en del initiala problem, men vill man ha en mer detaljerad diskussion och gå ned på enskilda ämnen, vilket är helt legitimt, föreslår jag att man för den diskussionen med det statsråd som dagligdags arbetar med de här frågorna. Mitt svar blir regeringens relativt övergripande: Vi tror att reformen är nyttig, viktig och välförberedd. Det är svårt att bedöma om ministerns svar är enkelt, utförligt, översiktligt eller nyanserat, men det är väl väljarna som får sätta sina betyg på regeringen. Frågan är ändå om har fått förutsättningar för att klara genomförandet av den nya betygsreformen. Det är väl ändå rimligt att det som regeringen har beskrivit som den största reformen implementeras på ett sätt som underlättar och förbättrar för lärare och elever och inte försämrar situationen i skolan? Jag uppfattade inte frågan fullt ut, men jag delar uppfattningen att det är rimligt att begära att det ska vara välförberett. Regeringens bild är att det är välförberett. Min fråga går till migrationsminister . Arbetskraftsinvandring har visat sig vara en framgångsrik modell. Att attraktionskraft har ökat tycker jag är positivt. expanderar tack vare den arbetskraft som kommer från utlandet, och andra företag skulle inte klara sig utan.Min fråga till migrationsministern är: Vad har hänt när det gäller tillstånd och tuffare granskning från sida? Arbetskraftsinvandring är verkligen mycket viktigt för . Den reform som har gällt har lett till att många människor har kunnat komma till och därmed bidra med kunskap och kompetens hos de arbetsgivare där de har blivit anställda.Ingen reform är dock, precis som frågeställaren konstaterar, så bra att den inte behöver vårdas. Därför har regeringen gett ett fortsatt uppdrag att motverka missbruket av reformen, bland annat genom att se till att man inför striktare kontroller i branscher där det har visat sig förekomma missbruk. Företag inom bland annat handel, hotell och restaurang ska visa att de kan garantera lön för den som söker arbetstillstånd. Vidare ska företag som har anställt arbetskraftsinvandrare nu också kunna visa att de vid tidigare tillfällen har betalat ut löner och tecknat försäkringar. På så vis kan man systematiskt motverka eventuellt fusk. Tack för svaret, ministern! Vi kan konstatera att vi har kommit en bra bit på väg, men det finns fortfarande mer att göra, framför allt när det gäller rörlighet. Hur ser migrationsministern på det? Det är naturligt att nästa diskussion kommer att handla om cirkulär migration, det vill säga att migranter inte bara flyttar från punkt A till punkt B och sedan blir kvar där permanent - det är ju så det har sett ut under många decennier - utan att man flyttar tillbaka till de länder varifrån man har kommit eller vidare till andra länder. Detta ställer utmaningar på flera olika system. Det handlar om socialförsäkringssystemen, om utlänningslagen, om frågor som rör arbetsmarknadspolitik och i stort sett alla politikområden. Lite för att utröna vilka utmaningar som finns tillsatte regeringen migration, en parlamentarisk utredning som kom med flera olika intressanta förslag till förändringar och förbättringar för att göra till ett mer attraktivt land för cirkulära migranter än det är . Förslagen bereds i , och vi har för avsikt att återkomma till under den här mandatperioden med konkreta förslag. Statsrådet efterlyste tidigare ordentliga utredningar och undersökningar för att kunna fatta rätt beslut. Det finns hur många undersökningar som helst som visar att ojämställdhet råder. Vi ramlar ned på rankningslistan globalt sett.Vi fick en föredragning om detta i mitt fullmäktige . Kvinna har gjort en undersökning i , men ojämställdhet finns inte bara där utan i landet som helhet. Vi kan se att utbildningsnivån för kvinnor ökar som löneskillnaderna är väldigt stora. presenterades underökningar där kvinnoorganisationer lyfte fram att kvinnor egentligen borde sluta arbeta om lönen skulle gälla för hela den arbetade dagen, men i stället arbetade man fram till . Det finns hur många undersökningar som helst som visar detta.Därför undrar jag om statsrådet tillämpar samma metod . Kommer det förslag nu när man vet att det ser ut så här? Först vill jag korrigera uppgiften att tappar i rankningarna. Av de fem sex senaste rankningar som jag har tagit del av toppar fyra eller fem. Vi hävdar oss alltså fortfarande, men det betyder inte att är jämställt. behöver mycket göras.En annan sak som jag vill nämna och känna stolthet över är att löneskillnaderna minskar, även om de fortfarande finns. Detta beror bland annat på jobbskatteavdraget.Under Socialdemokraternas tid har melodin alltid varit att om vi sänker skatt överför vi förmögenhet från kvinnor till män, för man har alltid sänkt eller höjt den med lika mycket, vilket har drabbat låg- och medelinkomsttagare. Jobbskatteavdragets konstruktion är genuin på det viset att de med låga inkomster och medelinkomster får en större andel medan de med höga inkomster får en lägre andel. Det har gjort att löneskillnaderna har minskat lite. Det är mer än man har lyckats åstadkomma med fackliga förhandlingar och annat som Socialdemokraterna har hänvisat till.Ja, det återstår mycket att göra, men vi håller på. Jobbskatteavdraget har ju inte med lönenivå att göra. Jag tror inte att pensionärerna känner sig trygga med det. De får inte del av jobbskatteavdraget, och pensionen beräknas inte heller på det underlaget. Vi ser ändå stora skillnader, och de handlar också om anställningsformer.Vi ser att kvinnor generellt sett har sämre arbetsvillkor beroende på en högre andel deltidsarbete, ofta i samband med att de får första barnet. Man vet dock inte riktigt vad regeringen tycker. parti tycker att man ska dela mer lika på föräldraförsäkringen, medan en del tycks tro att det går att sitta vid köksbordet och förhandla om både löner och annat.Det är också en väldig osäkerhet som råder. När man samtalar med unga kvinnor känner de ingen tilltro till hur de ska kunna forma sin framtid, och det är ju det övergripande målet för jämställdheten. Lite mer än jobbskatteavdrag tror jag att man förväntar sig för att nå jämställdhet. Jag håller med om att det behövs mer än jobbskatteavdrag för att nå jämställdhet. Men jag tror att man ska säga att ekonomisk självständighet ändå är det som lägger grunden för jämställdhet. Därför är det en viktig fråga - en av de större frågorna.Jag tror också att det man får i lönekuvertet är det som är facit på om man jobbar aktivt med jämställdhet eller inte. Till syvende och sist handlar det ju, som säger, om att också kvinnor ska ha tid att arbeta och gärna kunna arbeta mer och göra karriär. Då måste det gå att kombinera familjeliv med yrkesliv.Regeringen presenterade 2009 en handlingsplan med ett fyrtiotal åtgärder som håller på att genomföras. Vi har tillsatt ytterligare en utredning där , chef, är ansvarig. Vi hoppas att han ska återkomma med ytterligare förslag på vad vi kan göra. Under den tiden hoppas jag dock att jobbskatteavdragets effekter ska fortsätta verka och framför allt att jämställdhetsbonus också ska ge resultat när det gäller att dela på föräldraledigheten mer lika, för det är någonting som regeringen vill: att föräldrar ska dela mer lika på föräldraledigheten. Min fråga går till statsrådet rödgröna partierna har med stöd av drivit igenom att legitimationskrav även ska gälla för modersmålslärarna. Hur ser statsrådet på det kravet? Vad kommer det att bli för konsekvenser för den viktiga modersmålsundervisningen i den svenska skolan? Beslutet om legitimationskrav också för modersmålslärare är väldigt överraskande för hela regeringen. Jag kan förstå att som tydligt och klart deklarerat att de inte vill ha modersmålsundervisning i svensk skola fattar ett beslut som faktiskt försvårar för modersmålsundervisning.Att de andra tre oppositionspartierna förordar den linjen och kräver att alla ska ha lärarlegitimation för att undervisa ett fåtal elever gör det oerhört svårt. Vi har ju så väldigt många olika språkgrupper i vårt land; det kan handla om hundratals språkgrupper, och att rekrytera lärare till vartenda språk är inte lätt.Detta försvårar inte bara för eleverna att få sin undervisning. Det försvårar också arbetsvillkoren för modersmålslärare. måste de åka runt från skola till skola. De får inte betalt för den tid det tar att åka runt, och ska de inte ens kunna få fast anställning utan bara årsvis anställning. Majoriteten av dem har ju inte den pedagogiska utbildning som krävs för att kunna få legitimation.Jag vill också påpeka att för den som vill ha legitimation är det faktiskt bara att gå lärarutbildningen så får man den. Det är inte förbjudet. Men att ställa krav på legitimation för modersmålslärare ställer till stora problem för skolan. Med andra ord kommer detta förslag som har drivits igenom av oppositionen att leda till att modersmålsundervisningen försvagas och inte förstärks som det har argumenterats för. Är det rätt uppfattat? Ja, det är rätt uppfattat. Det här är väldigt svårt, och jag vet inte hur oppositionen tänker besvara medborgarnas frågor om detta. Här har de velat plocka enkla politiska poäng och helt enkelt bara slaktat modersmålsundervisningen, trots att ju har vurmat för modersmålsundervisning hur som helst och trots att Socialdemokraterna känner lika starkt för modersmålsundervisning. Att då landa i ett beslut som ska göra det svårare för skolor att erbjuda barnen modersmålsundervisning är för mig väldigt förvånande och väldigt beklagligt.Hur vi ska lösa detta återstår att se. Vi får återkomma till det. Jag beklagar verkligen det beslutet. Jag tänkte fortsätta där slutade, om digital delaktighet för äldre. tänker jag inte ställa frågan bara om digital delaktighet för äldre även om det nu sitter ett gäng hurtiga skaraborgare - seniorer - här som gärna vill ta del av hur it-samhället ska fortsätta. De är vana vid studiecirklar, folkbildningssatsningar och så vidare och skulle gärna vilja se fortsatta satsningar på det som vi socialdemokrater gjorde.Det är alltså dyrt och krångligt att stå utanför it-samhället . Väldigt många gör sina bankärenden, söker jobb, kontaktar vårdcentralen och läkaren, deklarerar och handlar via nätet. En miljon människor gör inte det. För dem är det krångligt och svårt. Varför står de utanför? Det kan vara för att de bor på ett sådant ställe där det är väldigt dyrt att dra fram infrastrukturen. Det kan också vara av rädsla eller av okunskap.Jag undrar hur tänker fortsätta arbeta för att ska ligga i framkant. Tack för frågan från ! Vi har diskuterat den förut. Det stämmer att det finns många människor som behöver hjälp för att bli digitalt delaktiga. Vi kan tvista om exakt hur många de är, men jag avhåller mig från det och konstaterar bara att de är alldeles för många och att vi behöver göra insatser.En del handlar om att man måste se till att människor har bra och snabba elektroniska kommunikationer. Då finns regeringens bredbandsstrategi där vi glädjande nog kunde konstatera att vi nådde delmålet : Varannan svensk kan koppla upp sig med bredband på minst 100 megabit per sekund.Samtidigt görs det stora insatser via biblioteken och studieförbunden. Regeringen har gett i uppdrag till att utveckla lösningar för ökad digital delaktighet. arbetar med innovationsupphandlingar för att få fram en teknik som gör informationstekniken så användarvänlig och möjlig att bruka som möjligt, för så många som möjligt. Jag noterar att säger att vi har nått delmålet, men det är egentligen utan att göra någonting eftersom det faktiskt är marknaden som har byggt i tätorterna . Det är de som har byggt där det är lätt och där det finns många människor. kommer det svåra. Det är nu utmaningen börjar: att kunna nå en bra infrastruktur med höga hastigheter i hela landet.Digidel jobbar aktivt med frågan att få fler delaktiga på nätet. De vill satsa mer på folkbildning på bred front. De efterfrågar också vad som ska ingå i begreppet "digital kompetens". Kan svara på den frågan? På den sista frågan kan jag svara att i den digitala agendan, som jag vet att ofta läser, gör vi två viktiga markeringar av vad digital delaktighet är. Det ena är att så många som möjligt ska ha digital kompetens, det vill säga kunna använda tekniken. Det andra är vi måste se till att det finns tillräckligt många välutbildade specialister för att fylla it-branschens behov av välutbildad personal.Vi nådde delmålet om att hälften av svenskarna ska ha till 2015. Det gjorde vi tack vare tydligt ställda krav på operatörerna och tack vare att staten har gått in och medfinansierat att bygga bredband till byn. Även om det är så att hastigheterna är som allra högst i de stora städerna är det väldigt glädjande att se att bredbandstillgången i hemlän , i och i många andra län nu ökar snabbt. Den ökar väldigt snabbt också på landsbygden som it-användningen faktiskt ökar allra snabbast i de allra äldsta grupperna i vårt land. Det är väldigt bra. Jag vill ställa min fråga till har sedan regeringstillträdet prioriterat vuxenutbildningen. Vi satsar mycket mer pengar än den gamla gjorde, och vi har utvecklat nya framgångsrika utbildningsformer. Trots detta finns det en politisk diskussion om resurser, där oppositionen ofta hävdar att vuxenutbildningen behöver mer pengar.När man är ute i kommunerna får man ofta en annan bild. Många kommuner har svårt att fylla platserna på komvux. I har både och tillsammans betalat tillbaka över 7 miljoner av oförbrukat statsbidrag för 2010-2011.Problemet verkar handla mindre om brist på resurser och främst handla om att få elever till de utbildningar som redan finns. Hur ser ministern på denna utmaning? Det är en korrekt beskrivning som ger. Vi har satsat väldigt mycket på vuxenutbildning just på grund av konjunkturen. Vi hade den värsta finanskrisen . Vi har behövt finansiera vuxenutbildning för att människor ska omskola sig till nya kompetenser och nya jobb. Vi kan se att vi satsar 1 miljard mer på vuxenutbildningen jämfört med 2006.Som säger är det så att vissa kommuner lämnar tillbaka pengar. Jag tror att man kan finna två problem med vuxenutbildningen. Det ena är att alla kommuner inte är bra på att göra individuella bedömningar av vad den enskilde som ska läsa vuxenutbildning behöver, det vill säga att det blir för många människor som läser saker som de redan kan.