kam-fs · GZC120120216fs · 2012-02-16 14:00:00 — Dokumentet finns inte. There is no row at position 0. Jag vill ställa en fråga om patientsäkerhet till mer än ett år sedan avvecklades , . fick då ännu en uppgift att ansvara för, nämligen hela klagomålshanteringen inom hälso- och sjukvården. Det riktades kritik mot att förändringen inte var tillräckligt förberedd och att risken var överhängande för att inte skulle hinna med alla ärenden. diskuterades frågan här i kammaren, och regeringen försökte då lugna mig och andra oroliga med att detta var övergångsproblem som snart skulle vara lösta.Nu har det gått 13 månader, och vi har samma situation. Högarna är stora. Personalen har ingen chans att hinna med hanteringen på ett riktigt sätt, och människor som drabbats får inte sina klagomål prövade.Det här är en förändring som regeringen ligger bakom. Klagomålshanteringen har inte skötts på ett bra sätt. Reformen är inte väl genomförd. Jag vill veta vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att lösa problemen. Tack, , för frågan! Det är riktigt som säger, att Hsans verksamhet flyttades över till . När vi gjorde det fanns det en ingående ärendebalans som var ganska omfattande. Många ärenden låg på hög. Förutsättningarna för att hantera verksamheten var, som vi bedömde det då, och är framgent väldigt goda.Det har varit svårt att arbeta med den ärendebalans som man fick överta. Man har gjort sitt bästa. Man har inte lyckats väl , men har vi sett en förbättring. Klagomålen har blivit mer strukturerat omhändertagna. Det finns förutsättningar att arbeta av den stora ärendebalans som fanns när man tog över verksamheten. Jag undrar vad som hände 2011 som medförde att problemen inte kunde lösas så snabbt som utlovats; 13 månader är . Den ingående balansen var ju väl känd.Min uppfattning är att det inte är fel. Regeringen valde att genomföra en reform och var inte tillräckligt väl förberedd. Man hänvisar till att det tar tid. Det handlar om patientsäkerhet. I grund och botten handlar detta om förtroende för svensk hälso- och sjukvård. Jag är förvånad över att regeringen hänvisar till att det får ta sin tid. Finns det ingenting som regeringen avser att göra för att förändra detta? Situationen är fortfarande allvarlig. Det var en otillfredsställande situation med en så stor ingående ärendebalans. Det var en av anledningarna till att vi såg oss om efter en annan organisationsmodell. Anledningen till att fick uppdraget var att de bedömdes ha kapacitet, kunskap och kompetens att genomföra och ta hand om ett mycket viktigt område, nämligen patientsäkerheten och klagomålshanteringen.Mitt besked är att även om ärendebalansen inte är avarbetad finns det förutsättningar att hantera patientklagomål på ett snabbare och mer effektivt sätt. Jag beklagar dagens situation, men det finns förutsättningar för ett mycket bättre klagomålshanterande . Det är mycket viktigt. Jag vill ställa en fråga till religionsminister veckan har man i nyhetssändningarna aktualiserat frågan om religiös ritualslakt och hur europeiska regelverk lett till att en stor majoritet av fåren och nötdjuren i numera får struparna avskurna medan de är vid fullt medvetande. Vittnesmål säger att denna brutala slaktmetod är ett ångestladdat förlopp där djuren kan vara vid medvetande så länge som efter det att halspulsådern skurits av.Tillsammans med många andra riksdagsledamöter från höger till vänster har religionsminister uttryckt en önskan om att vi ska kunna tillåta detta systematiska djurplågeri även i . har Attefall sagt:När det gäller halal- och kosherslakt tar jag gärna ett samtal med jordbruksministern för att hitta en lösning. Jag tror att det är för enkelt att göra detta enbart till en djurrättsfråga.Då tyckte inte religionsministern att ritualslakt i som lyder under svenska regler, med bedövning, var tillfredsställande. Är detta åsikter som religionsministern fortfarande har? Jag är ansvarig för statens relationer med trossamfunden. Jag vill betona att det är den rollen jag har.I de sammanhangen har man bland annat diskutera frågan om kosher- och halalslakt. I har vi regelverk som jag tycker fungerar väl och som i de allra flesta fall tillgodoser de religiösa krav som vissa grupper har. Djurskyddslagstiftningen ligger hos jordbruksministern. Självklart måste vi föra samtal med människor som har olika traditioner så att vi hittar en bra balans mellan religionsfrihet, respekt för traditioner och ett starkt djurskydd. Det tycker jag att vi i allt väsentligt har uppnått i . Jag känner mig som om jag går runt i en twilight zone. Den ena efter den andra ändrar ståndpunkt i den här frågan.Sverigedemokraterna anser naturligtvis att man ska respektera religioner och människors tro. Men religionen måste också respektera människorna och djuren. Det är en ständig gränsdragning vad som är okej i religionens namn. Jag tycker att många politiker, och även , ändrar ståndpunkt. Jag är glad om börjar respektera olika religioners sätt att se på sina egna traditioner. Det är välkommet. Jag har inte alltid märkt det i det praktiska politiska arbetet.Man måste inse att det finns sätt att lösa många problem om man är lyhörd för varandras ståndpunkter. Vi har kommit långt när det gäller respekt för religionsfrihet och olika traditioner och att det ska vara förenligt med en god djurskyddslagstiftning. ligger långt framme när det gäller djurskydd. Vi ska ligga i framkant i dessa frågor även . Jag har en fråga till en vinter står flera av våra kärnkraftsreaktorer stilla, och vi blir påminda om problemet med att vara beroende av kärnkraft. står under särskild tillsyn av eftersom myndigheten anser att man på inte själv kan kontrollera säkerheten. Man har hotat med körförbud om inte kommer till rätta med de återkommande säkerhetsproblemen.När det för blev känt att en dammsugare hade orsakat en brand i var enda mediala respons: Jag förväntar mig att kärnkraftsbolagen, precis som de har lovat, ser till att kärnkraftsreaktorerna kommer in och levererar under vintermånaderna.Det är allvarligt när ansvarig minister hetsar kärnkraftsägarna att köra reaktorerna som ansvarig myndighet hotar med körförbud. Jag vill därför fråga om hon delar bedömning att det finns allvarliga säkerhetsproblem i de svenska kärnkraftsreaktorerna. Vi har stora bekymmer i den svenska kärnkraftsproduktionen. Det märks den här vintern, det märktes och det har också märkts tidigare vintrar. När vi så ensidigt litar till två storskaliga produktionsslag för vår elförsörjning, vattenkraften och kärnkraften, visar det hur oerhört sårbara vi är som nation.Det är mycket allvarligt att stått under särskild tillsyn . Det är jag den första att erkänna, den första att understryka. Det är en fråga som miljöministern, som är ansvarig för säkerhetslagstiftningen, arbetar intensivt med.Jag har varit tydlig inför alla kärnkraftsägare, inklusive , med att regeringen förväntar sig att de klarar av att hålla den säkerhetsnivå i reaktorerna som krävs för att vi ska kunna lita på att det finns en driftsäkerhet som gör att kärnkraften kan leverera el som bäst när behoven är som allra störst, vilket de är . Jag ser det som positivt att regeringen ser de säkerhetsproblem som finns. Om ägarna inte klarar av säkerheten, vilket de uppenbarligen inte gör när den ansvariga myndigheten inte låter dem själva ansvara för säkerheten, kvarstår frågan när regeringen anser att det får vara nog med alla säkerhetsproblemen.Många har nog sett den granskning SVT gjorde som handlade om de återkommande säkerhetsproblemen i kärnkraftverken. Inte nog med det, ledningen har dessutom försökt tona ned de problem som finns. Förutom den allvarliga olycka som hände i hade vi en allvarlig olycka även i Forsmark där ansvariga tjänstemän sade att det var ren tur att det inte blev en härdsmälta. Hur länge ska fortsätta att ha det uppenbarligen osäkra energislaget?Till syvende och sist är det regeringen som har ansvar för att har ett säkert energisystem. Hur kommer energiminister att agera för att ska få ett säkert energisystem? En av mina allra viktigaste prioriteringar som energiminister är att fullfölja energiomställningen, genomföra den energiöverenskommelse som alliansregeringen slutit. En av de viktiga beståndsdelarna i den är att bygga ut ett stabilt, tredje, förnybart ben i elförsörjningen för att säkra vår konkurrenskraft och göra vårt elsystem mindre sårbart.När det gäller och situationen i är jag mycket bekymrad över att de dragits med säkerhetsproblemen. Jag är också bekymrad över att det resulterat i att vi den här vintern inte har kunnat lita på att kärnkraften levererar el när behoven är som allra störst.Därför kallade jag till mig högsta ledning för sedan, för att få en förklaring till vad ledning, och även koncernledningen, gör för att komma till rätta med problemen. Jag kan konstatera att de arbetar intensivt med frågorna, men de säger att de har en bit kvar innan de fått upp säkerhetsnivån, ledningsstrukturen, tillräckligt framför allt vad gäller verksamheten i för att kunna garantera att leveranssäkerheten kommer att fungera även framöver. Jag vill ställa min fråga till statsrådet personliga assistansen är en av våra största jämlikhetsreformer. Den har inneburit att 19 000 människor med svåra funktionsnedsättningar nu kan leva ett bra och självständigt liv och i många fall också arbeta och vara förälder. De har möjlighet till det som många av oss tar för givet, att kunna komma ut och delta i olika aktiviteter, kort sagt att leva ett bra liv.Om några timmar samlas många av dessa människor som finns i och dess närhet eftersom de är oroliga för försämringar av den personliga assistansen, bland annat utifrån en utredning som läggs fram. Jag tror att vi alla är överens om att vi ska klämma åt fuskarna och de kriminella, men det finns en oro för att de försämringar som genomförts av när det gäller bedömning av grundläggande behov ska fortsätta och att det ska komma ytterligare kostnadsdämpande åtgärder.Kommer statsrådet att försvara reformen, och kommer det en lagändring som förtydligar den grundläggande assistansen så att inte fler människor blir av med den vid omprövning? Jag kommer att ta emot en utredning som tittat på fusk och överutnyttjande inom ramen för assistansen. Låt mig säga att assistansreformen, som tillkom under en tidigare borgerlig regerings mandatperiod, är en reform som vi värnar. Den har betytt oerhört mycket för människor med funktionsnedsättning genom att den gett dem frihet. Det är en unik reform som bara finns i , ingen annanstans. Jag vill fortsätta att värna den. Regeringen vill fortsätta att värna den.Nu tittar vi på det som handlar om fusk och överutnyttjande. Jag tror att vi är överens om att en reform och en rättighet ska användas av dem som den är avsedd för, inte utnyttjas på ett felaktigt sätt. Det är just det som utredningen tittar på, och det finns ingenting i direktiven om att titta på något som skulle innebära besparingskrav. Jag tror att vi alla kan vara överens om att de som fuskar, begår rent kriminella handlingar och utnyttjar assistansen felaktigt ska bort. Det får inte förekomma. har en lång rad organisationer för funktionshindrade bestämt sig för att de vill lyfta upp frågorna. Under parollen Utan assistans stannar livet kommer man att vara aktiv.Det finns en stor oro för den försämring som det innebär att högsta rättsinstansen sagt att om du kan föra mat till munnen inräknas inte det i de grundläggande behoven, och hundratals människor ramlar därmed ur vid omprövning. Man oroas över att detta inte ska rättas till men också över att diskussionerna om att assistansen kostar mycket pengar kommer att leda till ytterligare försämringar.Kommer och regeringen att ta initiativ för att förtydliga lagstiftningen så att fler inte förlorar assistansen på grund av beslut av Regeringsrätten om grundläggande behov? Jag vill först rätta om att antalet timmar skulle minskas. Så är inte fallet. Vi ser en fortsatt ökning.När det gäller tvåårsomprövningarna, som det egentligen funnits möjlighet till, har de börjat tillämpas mer aktivt av . Jag tittade på resultatet, så långt vi kan se, av tvåårsomprövningarna och huruvida Högsta domstolens dom har haft inverkan på dem. Jag kan se att när det gäller indragningar ligger siffran på exakt samma nivå som 2010, på . Jag kan också se att i av omprövningarna har man oförändrat eller utökat antal timmar per assistansberättigad.Vi fortsätter naturligtvis att följa utvecklingen, det är viktigt, men det finns ännu inte grund för att säga att det lett till någon dramatisk förändring, utan antalet timmar och antalet personer ökar fortsatt. Jag har en fråga till statsrådet utgångspunkt i den situation som många EU-länder befinner sig i finns det lite delade meningar om hur tillväxt och arbetstillfällen ska komma på plats. De åtgärder som varit mest tydliga är att man för att komma ur en besvärlig situation ska mätta mun efter matsäck, göra åtstramningar och ändra strukturen. Sedan finns det de som hävdar att investeringar av olika slag är den rätta medicinen. Därför är jag nyfiken på vad ministern anser måste komma på plats i EU för att komma till rätta med situationen och lösa de problem som många EU-länder står inför.Jag tänker också på den hårdare konkurrensen inte minst från och . Hur ska vi göra oss gällande i denna globala värld? Det är en mycket relevant och högst aktuell fråga som ledamoten ställer. Jag tror att man ska tänka i två spår. Vi vet alla att det inte är en ny EU-fond eller ett nytt toppmöte som kommer att få tillväxt på fötter igen, utan det handlar mycket om vad vi gör beträffande den nationella agendan.Susanna Haby lyfter fram den globala konkurrensen. Vi kan i detta nu konstatera att det tillverkas fler bilar i , och än i EU-länderna och . Textilindustrin som flyttade från till flyttar vidare till . Det är alltså oerhört viktigt att se vad vi kan göra med våra gemensamma pengar.Därför sliter vi i regeringen med att ta fram en ny långtidsbudget som riktar in sig genom att satsa på infrastruktur, forskning, innovation, utveckling - inte på att ge mer pengar i form av jordbruksstöd och till regionalpolitik i en del projekt som kan vara ganska ineffektiva. Jag tackar så mycket för svaret.Vi måste naturligtvis ändra långtidsbudgeten i EU, men det handlar mycket mer om vad man gör i varje enskilt land, framför allt i länder som och , som lite grann står på ruinens brant och får sämre och sämre kreditvärde.Det sägs att vi ska konkurrera med ny kunskap. Varifrån ska de pengarna komma? Det är viktigt att få svar på det för att det ska vara trovärdigt när man säger att investeringar ska lösa detta. För att gå tillbaka till den nationella agendan - vi vet att många EU-länder står inför oerhört svåra och tuffa utmaningar. Här finns inte ett enkelt förslag, det finns ingen quick fix-lösning, mirakelkur, som ändrar allt.Det vi kan konstatera är att fler måste jobba mer och att fler måste jobba längre. Här ser vi en otrolig tillväxtpotential, inte minst i att fler kvinnor skulle behöva yrkesarbeta. Man skulle kunna höja bnp i många EU-länder med om kvinnor och män jobbade lika mycket.Jag var i i i går och lyssnade på , som är ledare i den italienska regeringen. Det var ett oerhört intressant tal han höll. Länder behöver avreglera på många sätt. är ett bra exempel på det. Man måste dra in skatter och se till att tillväxten sätts i fokus.Den inre marknaden binder samman en halv miljard européer. Vi kan göra mycket. Vi har lovat mycket med den inre marknaden, men det finns en hel del som vi har lovat men inte uppfyllt, som att se till att e-handeln kommer på fötter igen och att man får ett mycket större tryck bakom reformer, tjänstedirektivet med mera. Min fråga ställs till folkhälsominister , som också är ansvarig för alkoholfrågorna och alkoholpolitiken i landet. Två frågor finns på detta område, och vi har inte svaret på någon av dem.Den första frågan handlar om gårdsförsäljning. Den kom upp . Det tillsattes efter ett slag en utredning, som arbetade . Sedan skickades utredningen ut på remiss. Remissvaren har kommit in. har det gått många månader. Vilket är resultatet av denna långa beredningsprocess? Är frågan avskriven för gott? Jag hoppas det.Den andra frågan handlar om hemleverans från Systembolaget. Anser statsrådet att hon ska ha några synpunkter på denna fråga? I så fall, vilka är synpunkterna från statsrådet på frågan om hemleverans från Systembolaget? Jag tackar för frågorna. När det gäller den utredning som har tittat på möjligheterna att införa en finländsk modell för gårdsförsäljning är såväl utredningen som remissinstanserna tydliga med och eniga om att den modellen inte är framkomlig; den är inte förenlig med EU-rätten.När det gäller den modell som utredningen förespråkar i stället, och som dessutom går ganska långt utöver vad direktiven angav, är de tunga remissinstanserna - och de juridiska instanserna - eniga om att den modellen för gårdsförsäljning är svår eller omöjlig att förena med ett bevarat försäljningsmonopol. Det är slutsatsen av remissomgången.Fortsatt sker en beredningsprocess. En del saker tar lite . Regeringen är ännu inte framme vid ett gemensamt ställningstagande. Men det som är utredningens förslag skiljer sig ganska mycket från det som vi skrev i direktiven och önskade att få förslag kring. De förslagen var det inte möjligt för utredaren att ge oss. Jag tackar för svaret. Jag tycker naturligtvis att beredningsprocessen drar ut alldeles för mycket.Jag vill också ge statsrådet en chans att svara på min andra fråga, om hemleverans från Systembolaget. Jag tackar för den också! Systembolaget har ett folkhälsopolitiskt mål men också ett serviceuppdrag. Systembolaget har ett väldigt gott förtroende hos svenska folket. Man tar ökade marknadsandelar, och jag tycker att man gör det på ett väldigt bra sätt.Systembolaget ska också vara på tå för att anpassa sitt serviceuppdrag, som bolaget inte får tumma på sitt folkhälsouppdrag. Jag vet att Systembolaget har tittat exempelvis på att bättre kunna leverera produkter från små gårdsförsäljningstillverkare till kunder i hela landet. Jag vet också att de har förslag på hemleverans.Jag kan inte ge klartecken för vilka detaljer som vi tycker att det är lämpligt att Systembolaget kan sträcka sig till inom ramen för sitt serviceuppdrag, men låt mig ändå säga att det är viktigt att kunna utveckla serviceuppdraget. Men det måste också vara förenligt med de folkhälsopolitiska målen. Det kan inte ha undgått någon att det är vinter och kallt ute. är det inte antalet minusgrader som spelar roll utan hur det blåser och så vidare. Tack och lov har vi här i möjlighet att få ha det varmt och skönt inomhus. Det kostar dock olika mycket beroende vi försöker hålla värmen inomhus.Många gånger kan man som elkonsument känna sig tämligen maktlös, speciellt när vi har stora kärnkraftverk som står när det som är kallast fast de lovat att leverera el. Priserna går då upp. En viktig del är att få makt över sin möjlighet att styra över kostnaderna för den elkonsumtion som man har. Om jag förstått det hela rätt har regeringen tagit beslut om en sådan del. Jag skulle vilja höra statsrådet beskriva vad det är ni har beslutat om . Jag tackar för frågan. lät Eon ställa frågan till ganska många svenska konsumenter vad som skulle kunna få dem att ligga sömnlösa och fick svaret att oro för elräkningen är en sådan. Det är ett av skälen till att jag som energiminister har pekat ut att en av mina tre viktigaste prioriteringar är att stärka den enskilde konsumentens ställning på energimarknaden, däribland elmarknaden.Det finns en stor potential för att med hjälp av aktiva konsumenter se till att få en effektivare elanvändning och minska vår elförbrukning. finns om vi får se konsumenterna med rätt verktyg en stor möjlighet att se till att människor kan få kontroll över sina elkostnader.Därför har regeringen fattat beslut om en lagrådsremiss där vi från ger alla elkonsumenter möjligheten att begära timvis mätning och debitering av el. Det låter väldigt bra. Det är alltid intressant att fundera på om det finns några kostnader kopplade till det för den enskilde konsumenten. Det är en följdfråga.Det andra som jag tycker är rätt intressant att fundera kring är om det kommer att påverka elförbrukningen att man som konsument har möjlighet att se vad det är för saker som gör att det går åt mycket el och hur man själv kan spara. Kommer det att påverka den totala förbrukningen av el? Vilken är er bedömning? I förslaget ingår att den konsument som begär att få sin el mätt ska kunna få det utan att åläggas någon extra kostnad. vet vi att av de elmätare som finns i de svenska hushållen är smarta och klarar av den här reformen. Det gör att jag tror att vi kan få en ganska snabb effekt när reformen går i gång den 1 oktober.Vi vet att vi har kunniga och välutbildade konsumenter. Många svenska konsumenter vill gärna göra en miljöinsats och effektivisera sin energianvändning. Exakt hur mycket man kan spara både i elanvändning och i kronor och ören i den egna plånboken beror på vilket beteendemönster man har haft tidigare och hur man har levt. Men att man kan spara både energi och pengar genom att bli mer medveten om hur man förbrukar och förlägga användningen rätt, så att man exempelvis sätter på diskmaskinen och tvättmaskinen när förbrukningen och därmed också priset är som lägst, är alldeles tydligt. Jag vill ställa en fråga till bostadsminister vet att det råder stor brist på bostäder i hela , speciellt för unga och studenter. genomförde regeringen en hearing utifrån den kartläggning man gjort där man presenterat hur bostadssituationen för studenter kan förbättras. Där nämndes saker som att det råder brist på mark för byggande av hyresrätter, att det finns en bristande lönsamhet och en stor risk i att bygga hyresrätter och att statliga Akademiska Hus behöver släppa mark närmare campusområden, så att det blir attraktivare att bygga.Det är bråttom att få fram fler bostäder till studenter. Min fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen arbeta vidare i denna viktiga och förhoppningsvis prioriterade fråga? Det är riktigt att vi har en mycket bekymmersam situation för inte minst studenter och ungdomar. Det beror både på en generell bostadsbrist - vi har byggt för lite under - och på att vi har stora ungdomskullar just nu och har fått många fler högskoleplatser . Vi har också en inflyttning mot storstadsområdena och universitetsorterna. Detta skapar den akuta situation som särskilt utmärker sig i samband med terminsstarterna.Vi tillsatte en speciell person som har rest runt i landet för att kartlägga vad det är som sitter fast och gör att vi inte bygger mer. Ett klart intryck som vi fått av den resan är att aktörerna måste samverka mycket mer. Jag tänker på bostadsföretag, studentkårer och universitet och även på kommuner och en del statliga myndigheter. Här händer det just nu saker och ting som är mycket positiva. Det finns ett ökat engagemang och en ökad medvetenhet som bådar gott. Vi vill också jobba vidare med regelförenklingar. Jag har även kallat in Akademiska Hus för samtal om hur de kan hjälpa till genom att till exempel tillhandahålla mark både för byggande av permanenta studenthus och för mer tidsbegränsade bygglov. Det är några exempel på vad vi jobbar med. Tack, bostadsministern! Jag har själv förutom i pluggat utomlands både i i och i Varanasi i . Vid både de tillfällena fick man som sitt antagningsbesked lite olika tips och rekommendationer på hur man skulle kunna skaffa en bostad.Det är väldigt viktigt att man ökar informationen och att det finns en stor öppenhet att hjälpa unga och studenter in på bostadsmarknaden. Här tror jag att det är väldigt viktigt att samverkansdiskussionerna går just från diskussioner till konkreta handlingar och att man börjar kräva större ansvar från kommunpolitiker men också universitet.