kam-fs · H0C120121122fs · 2012-11-22 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Socialminister (KD) Migrationsminister (M) Handelsminister (FP) Infrastrukturminister (M) It- och energiminister (C) Socialminister (KD) svarar på både allmänpolitiska frågor och frågor inom sitt eget ansvarsområde. Regeringens kärnfråga var att bryta utanförskapet och klara jobben. Det har misslyckats. Arbetslösheten är hög. Varslen rullar över landet. misslyckas var femte rekrytering därför att företagen har svårt att hitta den personal de behöver. Antalet personer som har varit arbetslösa riktigt länge har mångdubblats. Arbetslösheten bland unga i är hög och växande. är den svenska ungdomsarbetslösheten högre än i jämförbara länder. Regeringen verkar stå utan idéer att möta utvecklingen med.Trots det allvarliga läget skickar Arbetsförmedlingen tillbaka bara , pengar som borde gå till utbildning och andra insatser för arbetslösa. har man lämnat tillbaka nästan 18 miljarder, trots att långtidsarbetslösheten bara växer. Det gör över 20 miljarder som kunde ha använts för att ge långtidsarbetslösa och ungdomar jobb.Varför använder inte Arbetsförmedlingen sina pengar, när de arbetslösa bara blir fler och fler? Har regeringen inga idéer kvar, när den förda politiken nu visar sig ha misslyckats? Tack för frågan, ! Det är ett angeläget ämne. Vi vet att vi befinner oss i en besvärlig situation där vår del av världen - också , som är ett litet, exportberoende land - nu påverkas mycket kraftigt av en situation som har drabbat inte minst sydeuropeiska länder. Det här påverkar vårt land i mycket stor utsträckning.Det är riktigt som säger att det är oerhört angeläget att möta problemet genom att skapa ett sådant klimat att många vill starta och driva företag och att företag vågar anställa, men också att vi har en bra arsenal av åtgärder för att hjälpa människor tillbaka till arbetsmarknaden när de har förlorat jobbet.Som känner väl till finns det i budgeten en lång rad åtgärder, utöver dem som regeringen har sjösatt, när det handlar om att möta långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och andra problem som vi har att kämpa med. Tack för svaret! Hundratusentals arbetslösa, jobb som inte blir tillsatta, pengar som inte används - det kan väl bara kallas för ett misslyckande.Regeringens misslyckande drabbar inte bara de arbetslösa, inte bara företagen som inte hittar några att anställa, inte bara vår gemensamma välfärd när skatteintäkterna minskar och utgifterna för kommunerna ökar, inte bara pensionärerna som får sin pension urholkad. Regeringens misslyckande drabbar alla.Vilka konkreta förslag har regeringen för att vända den svåra situationen, eller anser statsrådet inte att situationen är allvarlig? Tror regeringen fortfarande på sina glädjekalkyler från budgetpropositionen? är väl medveten om de förslag som regeringen har lagt fram i budgeten för att möta den här situationen.Det tycks nu som om läget blir något allvarligare än vi trodde när vi lade upp budgeten, men i budgeten betonades också att det fanns betydande nedåtrisker. Vi har också bestyckat bland annat Ams med stora resurser för att de ska kunna möta det här problemet. Vi gör ytterligare insatser när det gäller att möta just ungdomsarbetslösheten. Sedan tror jag att det också är viktigt att man är nyanserad i det här sammanhanget. befinner sig i en, kontra omvärlden, väldigt gynnsam situation. Vi har en högre sysselsättning än vi hade 2006, men problemen finns där. Dem arbetar regeringen hårt med att möta.Pensionärerna, nämnde . Pensionärerna kommer att få en förstärkning , och pensionerna räknas upp utöver den skattesänkning som också kommer att införas. Regeringen är angelägen om att möta arbetslösheten och säkra välfärden i vårt land. Jag skulle vilja ställa en fråga om Postens service till oss som inte bor i de stora städerna, i till exempel.Posten har lagt ned sitt företagscenter i . Den som vill hämta paket och rekommenderade brev hänvisas till Ica, som är postombud. Men det finns ett viktigt undantag. Det är körkort. Nya och förnyade körkort går inte längre att hämta ut i . Dem måste man hämta på posten i . Mellan och är det sex och . Hagforsborna måste alltså ta ledigt från jobbet och åka för att hämta sina körkort.Anledningen till det här är att körkort enligt Transportstyrelsens bestämmelser bara kan lämnas ut av postpersonal. Andra rekommenderade brev kan tydligen Icapersonalen hantera, men inte de med körkort i. Det här ser jag som en fossil bestämmelse som skulle kunna ändras av regeringen.Jag har fått reda på att det möjligen är så att det här ärendet börjar närma sig regeringens bord. Därför vill jag fråga ansvarig minister, : När ska Hagforsborna och alla andra människor ute i landet slippa åka onödiga mil för att hämta sina körkort? Tack för frågan, ! Jag kan börja med ett väldigt rakt och tydligt svar. Ett ärende som närmar sig regeringens bord har jag väldigt svårt att ge något rakt svar på eftersom det helt enkelt inte har landat på regeringens bord . När och om det gör det kommer jag förstås att ta ställning till det.Däremot är det så i allmänhet att vi under en rad år har sett hur Posten och andra servicefunktioner i samhället har försökt hitta nya sätt att lösa sina samhällsuppgifter på för att också kunna finnas kvar med en stark närvaro i hela landet. Att ha tillgång till postservice, att ha tillgång till betalservice och att ha tillgång till grundläggande samhällsfunktioner är såklart väldigt viktigt för att hela landet ska kunna växa och utvecklas. Där har Posten ett tydligt ansvar. De har starka krav i lagstiftning på att leva upp till att erbjuda en rikstäckande service, inte minst när det gäller att dela ut både post och paket i hela landet. Tack för svaret! träffade trafikutskottet Postens ledning. Vi fick då reda på att det här är ett ärende som har funnits , som man har hållit på att lägga ned postkontor och postservice ute i landet. Posten vill ha en lösning på det. Även Transportstyrelsen ser det som angeläget att man ändrar den här bestämmelsen, men ärendet verkar ha fastnat på regeringens bord.Min fråga är bara: Kommer regeringen att ta tag i den här frågan? I grund och botten är det Postens ansvar, det vill säga Postens ledning och Postens organisation, att hitta bästa sättet att leva upp till de krav som vi ställer i lagstiftningen. Vi ställer väldigt tydliga krav på Posten, både på hur det ska få ta för ett vanligt brev som man har lämnat in och hur det ska få ta för paket som delas ut.För att klara lönsamheten och verksamheten måste självklart Posten precis som alla andra verksamheter kunna genomgå förändringar och genomföra de rationaliseringar som krävs för att kunna inte bara möta de behov som finns utan även klara företagets ekonomiska behov. Det är en del av en sund och helt normal process i ett företag. De gånger det inte fungerar eller om det skulle visa sig att Posten inte lever upp till lagens krav kommer regeringen förstås att titta på detta. Än så länge är dock detta inte en fråga som har landat på mitt bord. Jag vill ställa min fråga till infrastrukturministern.I infrastrukturpropositionen har regeringen föreslagit ett gigantiskt anslag till transportsystemet om för . Av detta går 86 miljarder till drift, underhåll och reinvesteringar av järnvägarna, vilket har varit eftersatt . Det är naturligtvis av största vikt att alla dessa medel används på effektivast möjliga sätt ur såväl ett resenärs- som ett skattebetalarperspektiv. Därför är min fråga till statsrådet: Hur arbetar regeringen för att säkerställa att dessa satsningar används så effektivt som möjligt och resulterar i mest väg och järnväg för pengarna? Jag tackar för frågan. Inte minst nu när vintern börjar närmar sig tror jag att det är rätt många som funderar på om det kommer att fungera att åka tåg. Vi har en gigantisk utmaning, för vi har en stor sårbarhet i hela järnvägssystemet. har vi dubbelt så mycket i anslag till järnvägens drift och underhåll än vi hade 2006, men den springande punkten är snarare om vi använder pengarna på rätt sätt. är nu en ny myndighet som jobbar som en ren beställare. Man jobbar i nära kontakt och dialog med de olika entreprenörerna och utförarna. Man tittar nu över hur man ska kunna jobba under treårsavtal, jobba mer med innovation och mer med funktionsupphandling. Där är duktigare på att tala om vad som behöver göras, men det handlar om att bjuda in entreprenörerna att innovativt lösa hur det ska göras. Jag hade bland annat en stor dialogträff med hela branschen . Jag tackar för svaret, men jag undrar också hur regeringen arbetar med att den kunskap och det entreprenörskap som finns inom anläggningsbranschen kommer till sin rätt. Detta är en fråga som drivs av branschen själv, som i sin iver att göra mer och bättre har egna program med förnyelser i anläggningsbranschen. Även jobbar dock med olika typer av projekt där de på ett bättre sätt kan ta till vara den kunskap som finns i branschen.Vi har också haft en produktivitetskommitté som har jobbat - de blev färdiga - och som har givit förslag till regeringen om bland annat detta med att jobba med funktion mer på totalentreprenad, alltså där den som utför ett arbete och bygger en ny anläggning också tar ansvar . Det är naturligtvis ett nytt sätt att jobba, och jag tror att den viktigaste utmaning jag har fått höra - inte bara från branschen utan även från och alla olika aktörer - är uthållighet. Det handlar också om bra mobility management eftersom vi behöver informera dem som berörs, alltså resenärer och kunder. Vi hörde just infrastrukturministern slå sig för bröstet om de rekordstora underhållsanslagen. Verkligheten ger tyvärr en annan bild, för sjunker underhållsanslagen för järnvägen. De stora underhållsentreprenörerna varslar personal om uppsägning. varslade 50 människor om uppsägning, och meddelade största entreprenör Infranord att de planerar personalneddragningar. Jag skulle därför vilja fråga infrastrukturministern hur det kommer sig att de utlovade satsningarna leder till uppsägningar i stället för nyanställningar. Det är en väldigt bra fråga tar upp. Många av de avtal som rullar har pågått i . ställer verkligheten krav på att göra arbeten på tider då människor inte åker på järnvägen eller jobbar vid vägen, vilket innebär mycket kvällar och . De senaste vinterproblemen, som vi hade under förrförra vintern och vintern , har också ställt krav på mycket snabbare inställelsetider. Det innebär att med hjälp av en del av de pengar vi har tillfört bland annat har omförhandlat många av redan befintliga avtal och även utökat dem.Det pågår också en konkurrens inom branschen, och just därför förs nu samtal om hur man ska kunna få arbetena att rulla ut mycket mer kontinuerligt över åren. har arbetenas upphandling skett , med ganska kort framförhållning. Det är naturligtvis inte bra i längden. har vi ännu mer pengar som behöver rullas ut. Jag lyssnade noga, men jag blev ändå inte klok på svaret. Om statsrådet nu har rätt, hur kommer det sig då att det är rekordstora varsel när det är rekordstora satsningar? Varför varslar företagen om uppsägning i stället för nyanställer? Var finns pengarna i verkligheten? Jag tror att man ska vara väldigt medveten om att vi har haft en järnväg som inte har fått det underhåll den förtjänar. Att komma i gång med ett underhåll och få in duktiga, kunniga människor som trafiken har ökat är i sig en flaskhals. avsätter vi mer än dubbelt så mycket till drift och underhåll än vad som gjordes 2006. Att tro att vi kan lösa detta från till en annan skulle vara att tro på en utopi. Det kommer att ta i storleksordningen sju till . behöver vi jobba på ett bättre sätt för att se till att de entreprenörer som finns inte bara behåller sin kunskap utan också behåller sin personal. Därför måste själva arbetet med upphandlingen ske över och mer spritt över åren. Det är något vi gör. De pengar vi har tillfört har vi dock redan sett effekt av. Där har man nämligen jobbat med de behov som finns, och det har gjort att vi har mycket bättre punktlighet än vad vi hade för . Min fråga går till socialminister året antogs resolution i , vilken innebär att alla medlemsstater uppmanas att införa åtgärder för att motverka könsselektiva aborter. Enligt uppgift från det danska abortrådet samt läkare i förekommer det att danska kvinnor åker till för att genomföra en könsselektiv abort när det är möjligt i . I är det möjligt med fri abort fram till graviditetsvecka 18. Socialministern har själv tidigare varit drivande i införandet av abortturism men uttalat sig kritiskt mot könsselektiva aborter i . Hur ser socialminister på att har blivit ett turistmål för könsselektiv abort och därmed bidrar till att direkt motverka en resolution som är antagen i ? Vi kan se att det i vissa länder runt om i världen föds betydligt färre flickebarn än gossar. Det är länder som eller . Det är en utveckling jag tror att många av oss förfäras inför. Vi vill inte se att människor sorteras bort på grund av sitt kön. I har vi en abortlagstiftning där man inte behöver uppge något skäl för aborten fram till en viss vecka. Det gör att skälen aldrig registreras; vi vet inte varför aborterna äger rum. Det vi som politiker kan göra är att så långt som möjligt förebygga oönskade graviditeter och därmed aborter. Det är detta arbete regeringen lägger ned mycket möda på, tillsammans med landsting och kommuner. När det gäller de uppgifter som kom från med braskande rubriker är det väldigt svårt att säga hur stor mängden är. Det finns ingenting som tyder på att det är särskilt många kvinnor. Då tolkar jag svaret om uppmärksamheten kring de danska kvinnorna som att det inte finns något som tyder på att det är särskilt många. Det svaret är jag inte särskilt nöjd med. Jag har hört nyheter om att det även kan gälla norska kvinnor eller kvinnor från andra länder, så det är en fråga vi ändå måste reflektera över. Jag undrar om socialministern trots allt kan instämma något i att det blir en svår kombination i och med det faktum att vi har den mest liberala abortlagstiftningen inom och EU och erbjuder medborgare från andra länder att komma hit och genomgå en abort. Det kan innebära att vi urholkar andra länders lagstiftning. Dessa länder kanske har skapat sin lagstiftning för att tillgodose den resolution som kom från , där man ställer sig kritisk till könsselektiva aborter. Den resolutionen är inte bara riktad till länder inom som har problem med flickaborter i hög grad, utan den är också riktad till och till Norden.Min fråga är: Vad kommer socialminister att göra för att ska ställa upp på resolutionen och för att våra möjligheter till abort inte ska motverka resolutionen? resolution är inte bindande för länder. Vi har naturligtvis den ordningen att fattar beslut om de svenska lagarna, och andra länder fattar beslut om sina lagar.Jag skriver inte under på beskrivningen att har den mest liberala abortlagstiftningen i om man ser till tillämpningen runt om i länderna.De rubriker som vi kunde se för sedan förefaller inte ha täckning i verkligheten, alltså att det skulle vara en massiv flykt till av danska kvinnor. Det problemet förefaller vara ganska litet.Jag säger som jag har sagt tidigare. Jag tycker att det är väldigt olyckligt om vi hamnar i en situation där flickfoster sorteras bort. Jag tycker att det är någonting som inte ska hända.Men vi har den abortlagstiftning vi har, och den lagstiftningen kommer jag att fortsätta att försvara. Jag tror att vägen framåt är att undvika oönskade graviditeter. I tider när det är lågkonjunktur världen över spelar frihandeln, handeln mellan länder, desto större roll. Det kan synas självklart för oss i att vi ska handla med våra grannar både när och fjärran. Vid världshandelsorganisationen i i slutet på diskuterades frihandeln över världen mycket och hur man kan underlätta kontakter.Världen sätter stor tillit till de fyra BRIC-länderna, de som står för så mycket tillväxt. Det anmärkningsvärda på detta möte var att varken eller , som är nyinvalt, var närvarande. Det var inte heller. och motsatte sig resolutionen om att ta med klimataspekter i handeln.Jag skulle vilja höra handelsminister kommentar till detta och vad kan göra för att få BRIC-länderna på banan. Tack, , för en viktig fråga!Jag har inte riktigt samma uppfattning om de möten som vi har deltagit i. Där har såväl , , , och som alla andra viktiga stora spelare varit med. Men vi noterade vid det senaste tillfället att parlamentariker från vissa länder inte deltog i forumet. Vi tror naturligtvis att en diskussion där alla parlament är med är den bästa diskussionen.Det ser väldigt mörkt ut när vi talar om multilaterala frihandelsavtal i WTO . Frågan är vad som händer . WTO ska snart byta chef. Vem kommer den framtida chefen att vara, och från vilken världsdel kommer den personen? Vad kommer man att prioritera?Möjligtvis blir det något slags miniavslut på ett stort multilateralt avtal. Jag tror att det är där som det är mest realistiskt att landa just . Men för den skull är det också viktigt att driva bilaterala förhandlingar . Tack för svaret! Det är just så det ser ut i världen . I väntan på att Doharundan ska börja röra sig så sakta skapar länder bilaterala avtal. Det bästa för världen vore väl om man kunde komma till ett gemensamt internationellt avtal. Det skulle också bidra mycket till att få både miljö- och klimataspekterna med på banan.Jag undrar: Hur ser handelsministern på möjligheterna att genomföra en Doharunda, som fyller eller någonting sådant, eller att kanske göra ett helt nytt omtag? Vad skulle världen må bäst av? Det finns flera alternativa vägar att gå, och en sådan tog vi upp på 2007 vid det stora handelsministermötet. Det handlade om ett grönt frihandelsavtal, alltså att underlätta för varor, tjänster och teknologier som är miljövänliga, helt enkelt att göra det enklare och billigare för människor att välja grönt.Då var det inte ett särskilt stort gensvar. Det har ökat, inte minst bland EU-länder. Jag tycker att det vore en utmärkt idé att föra fram vid nästa stora ministermöte på . Tid finns att arbeta upp momentum för detta.Under tiden gäller det att fortsatt driva bilaterala förhandlingar, vilket vi nu gör inom EU, där vi förhoppningsvis snart kan öppna för förhandlingar med . Vi kommer snart att avsluta med och med . Vi jobbar med . Vi håller dessutom på att diskutera om vi ska ta steget att börja föra förhandlingar mellan och . Det finns många andra vägar att gå för enklare handel i världen . Jag har en fråga till energiminister personer rapporterar till tidningen att de producerar sin el själva. Den absoluta merparten gör det med hjälp av solceller. Till tidningen säger : "Detta visar att det finns ett stort intresse för solel." Exakt så är det förstås. Över tusen personer väntar hos på installationsbidrag för solceller.Men regeringen föreslår nedskärningar på solenergin. Man lägger men bara på stöd till solceller. Det separata solvärmebidraget har regeringen avskaffat. Man kan undra vad solenergin har gjort för ont.Därför vill jag fråga energiministern: nya åtgärder ämnar ministern vidta för att främja utbyggnaden av solenergi i ? Tack för frågan, !Det stämmer att det i finns ett växande intresse för småskalig el, inte bara solel utan också andra småskaliga lösningar. Det visar att det finns många konsumenter som vill ta saken i egna händer, som vill vara med och göra en egen insats för att ställa om till ett hållbart energisystem.Det var bakgrunden till att regeringen i budgeten bestämde sig för att inte avsluta solcellsstödet, som det var tänkt - det skulle ha avslutats i och med - utan att i stället förlänga solcellsstödet , till.Det är för denna typ av stöd en ovanligt . Det är sällan som vi i förväg säger att ett sådant stöd ska finnas på plats så . Men de kommande fyra åren kommer vi att satsa 210 nya miljoner just för att kunna möta och stötta de svenskar som står i begrepp att investera i småskaliga solelanläggningar. I det så kallade jobbmanifestet från valrörelsen som de borgerliga partierna hade tillsammans står det på s. 37: "Ytterligare insatser görs för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. "Då undrar jag: Vilka ytterligare insatser gör regeringen för att stimulera solceller och solvärme som man lovade i valmanifestet?Solvärmebidraget är avskaffat. ligger installationsstödet för solceller på . Det ligger kvar på , men för drar man ned stödet. Det låter inte som "ytterligare insatser". Det låter som rena nedskärningar, . Solcellsstödet är, precis som alla andra sådana här teknikriktade stöd, tillfälliga insatser. hade beslutat att solcellsstödet skulle avvecklas efter . Det skulle inte ha varit en krona till nya solceller vare sig , året därefter eller hela vägen fram till 2016.Det har regeringen nu ändrat på. Vi har lagt förslag till om att förlänga detta stöd , att satsa 210 nya miljoner just för att kunna möta engagemanget, just för att fortsätta att hålla solelstekniken under armarna till dess den kan stå på egna ben.Precis detta har vi gjort med solvärme tidigare. Det har funnits ett solvärmestöd som vi från regeringens sida beslutade att lägga förslag om att avveckla när vi såg att den tekniken kunde stå på egna ben.Det är precis så den här typen av teknikriktade stöd måste fungera. Vi går in för att hålla en teknik under armarna, men när den bär sig och kan stå på egna ben ska vi dra bort den typen av stöd. Vi ska inte i onödan använda skattebetalarnas pengar till att subventionera vissa tekniker. beslutade att ta tillbaka bemyndigandet för regeringen att sälja Post Nord eller börsintroducera bolaget. har de arbetat för att utveckla verksamheten och skapa nya jobb för de anställda med tanke på att brevmarknaden har gått ned.Nu visar det sig att en annan statlig myndighet, , ställer mycket tydliga krav på Post Nord att de ska öppna upp sina affärsavtal och offentliggöra rabatter och liknande som de har på marknaden. Det hämmar företagets möjlighet att agera på en öppen postmarknad i Sverige.Då är min fråga till ansvarigt statsråd: Vad avser statsrådet att göra för att förhindra PTS att ställa den här typen av krav på Post Nord? Jag kan svara på den frågan även om jag inte är ansvarigt statsråd för Posten. Det ansvariga statsrådet är tyvärr inte närvarande vid just den här frågestunden. Däremot är jag ansvarig för och kan möjligen med den utgångspunkten göra några reflexioner på den här frågan.Postmarknaden är ett exempel på en situation där regeringen har både en roll som reglerare och en roll i egenskap av ägare av bolaget . I egenskap av reglerare - vilket är det jag kan kommentera här - är det extremt viktigt att vi från statens sida ser till att ha förutsättningar för en fungerande konkurrens på postmarknaden.Som ni vet finns det ett par aktörer som bedriver postverksamhet i . Det har inte minst i storstadsområdena lett till att vi har fått en värdefull pris- och servicekonkurrens som kommer konsumenterna till del. En förutsättning för att ha den konkurrensen är förstås att det finns transparens i de villkor, avgifter och andra förutsättningar som finns kring de bolag som opererar på marknaden, för annars fungerar inte konkurrensen. Tack så mycket för svaret, även om jag tycker att statsrådet gled undan huvudfrågan. Post Nord har faktiskt ett samhällsuppdrag att se till att postverksamheten fungerar i hela landet. Då är det viktigt att de också har möjlighet att agera i storstäderna, där det finns många olika former av postverksamhet, så att man inte låter enbart privata aktörer agera där, för då kommer staten att tvingas subventionera Post Nord för att företaget ska kunna upprätthålla sitt samhällsuppdrag för hela landet.Den poängen måste man se när man tittar på möjligheterna för Post Nord att utvecklas och kunna ge jobb för de människor som successivt får lämna posten på grund av att marknaden för brevförsändelser av olika slag minskar. Det är närmare 24 600 anställda .