kam-ad · H0C120121106ad · 2012-11-06 13:00:00 — Kan det vara så att man i kommuner där ni styr, och har styrt , har dåliga förhållanden i vården? Det är tunga jobb med dåliga löner. Kan det bero på mediernas rapportering om hur dåligt ställt det är i vården, hur dåligt de gamla har det och så vidare? Ni bär ett jättestort ansvar, kanske det största. Det är trots allt ni som har styrt landet längst.Med anledning av vad lyfte fram tidigare förstår jag inte hur en gymnasieskola kan vara inkluderande när den slår ut 12 000 . Jag förstår inte hur den kan vara inkluderande. Jag förstår inte heller hur man kan påstå något sådant och sedan strunta i att svara på de frågor som ställs. Ni svarar inte på frågorna; ni fortsätter att prata om myter. Det är anmärkningsvärt.Några har tackat för debatten. Jag tycker inte att det har varit mycket till debatt. Jag visste ungefär detta tidigare och beklagar att vi inte har haft rätt till repliker. Det hade varit roligare. Det här är en viktig debatt, och den lär inte ta slut här.Låt mig avslutningsvis knyta an till den litteraturutredning som presenterades för sedan. Att läsa och förstå det man läser är viktiga grundstenar för att man ska kunna ta till sig kunskap och lära. Det är också viktiga grundstenar för demokratin.Litteraturutredningen visade att allt färre pojkar läser. Vi vet att LO-anslutna män tillhör dem som läser allra minst eller inte alls. Den som inte läser själv läser inte heller för sina barn. Vad har detta med gymnasieskolan och yrkesprogrammen att göra? Jo, i en uppdelad gymnasieskola där yrkeseleverna, , har bara en tredjedel så mycket svenska som de som går ett högskoleförberedande program bäddar man för att läsklyftan kommer att öka ännu mer. Det leder i sin tur till att kunskapsklyftorna ökar. Det i sin tur leder till ökade klassklyftor, och det är en fara för demokratin. Det samhälle som vi lever i är ständigt föränderligt, och vi kommer genom livet att stå inför en mängd olika val. Det kan handla om att välja elbolag och pensionsbolag. Det kan handla om att skriva sitt första hyreskontrakt eller om att ta lån. Det handlar också om att delta i val för att rösta på vilka som ska sitta här i . För att kunna göra medvetna val behövs kunskap. Där får det inte råda några skillnader i om man gick ett yrkesprogram eller ett högskoleförberedande program. Yrkesintroduktionen är bra. Det är jättebra att vi har en möjlighet för de elever som av skilda skäl inte har orkat få gymnasiebehörighet. Jag hoppas att många som går på yrkesintroduktionen förr eller senare väljer en treårig yrkesutbildning - det skulle vara bra - eller en tre- eller fyraårig teoretisk utbildning. Det är fantastiskt om de blir sugna på att börja studera igen och hittar rätt. Hög kvalitet på teoretisk utbildning och på praktisk yrkesutbildning är det som vi eftersträvar. Det ska vara hög kvalitet på allt, och det är ytterst våra unga som ska välja. Men vi har något att göra upp med i vårt samhälle - det är jag helt övertygad om - och det är attityden till den praktiska kunskapen och attityden till de praktiska yrkesarbetena och den så kallade handens kunskap. Vi kan alla medverka till att den förbättras. Slutligen och inte minst har det aldrig i historien hänt så mycket inom utbildningsområdet på så inom så många sektorer som det har gjort . Ledtiderna från reform till måluppfyllelse och resultat är långa och mäts ofta, om man tittar på forskningen, i tioårssekvenser och åtminstone i sekvenser om sex . Vi måste beakta att det inte går att få fram ett resultat där vi kan säga att detta är vår förtjänst . Nej, tvärtom får vi dras med att anledningarna och skälen till att vi har gjort så stora förändringar finns kvar i kanske ytterligare eller ett par men att det sedan ska vända. Bakgrunden till denna debatt är alltså att andelen sökande till yrkesprogram har minskat . Det är ungefär en tredjedel av varje årskull som väljer yrkesprogram. Så har det varit förr, och så är det nu också. Det är , och det är det nu också. Men det har minskat . Skälet är alltså att vi har inrättat ett nytt teknikprogram med gymnasieingenjörsexamen som har blivit mycket populärt och ett nytt ekonomiprogram. Det är huvudskälen till detta, och det har så att säga tagit några elever. Men ni får det att låta som om månen trillar ned. Det ligger helt inom spannet för de variationer som vi har under . Det som jag tycker är mest intressant i gymnasiedebatten är att en tredjedel av varje årskull - det är tiotusentals ungdomar - i det hittillsvarande gymnasiet aldrig nådde målen i er gymnasieskola. Ni talar om ett luftslott: att alla ska bli högskolebehöriga. En tredjedel blev aldrig det. 12 000 elever hoppar av redan i ettan och tvåan i gymnasieskolan. Hur påverkar det läsklyftan, , att så många misslyckas och hoppar av? De går ut med ett stukat självförtroende. Ni har inga svar. Vi har ställt frågorna gång på gång i snart , men ni har inga svar på vad ni vill göra med dessa ungdomar. Vi vill ge dem nya chanser, och vi vill ge dem möjligheter att lyckas. Jämlikhet är att alla ska ha lika chanser och lika möjligheter. Man ska ständigt få nya chanser och nya möjligheter. Jämlikhet är inte att tvinga alla att bli exakt likadana.