· GZ10279 · 2012-04-10 18:26:45 — har ställt frågor till socialministern om . En fråga rör på vilket sätt socialministern kommer att säkerställa att ledamöter i inte använder rådet för att främja sina egna intressen. Hon har också frågat vad socialministern avser att göra för att minska de misstankar som kan finnas att regeringen agerar på uppdrag av vårdföretagen samt om regeringen kommer att ta initiativ till att ändra sammansättningen i för att bättre spegla ett allmänintresse.Interpellationen har överlämnats till mig.Regeringens politik för att öka valfriheten och tillgängligheten för brukare och patienter inom vård och omsorg har varit framgångsrik. Med fler aktörer och delvis nya rollfördelningar inom vård- och omsorgssektorn kommer både nya möjligheter och utmaningar. ledamöter ska bidra med kunskap och erfarenheter till regeringen i arbetet med att förbättra förutsättningarna för valfrihet, mångfald och tillgänglighet inom vård och omsorg. Det har därför varit nödvändigt för regeringen att samla en bred grupp av experter som kan bidra med perspektiv från olika verksamhetstyper.Rådet ska utgöra ett forum för diskussion för att nå ökad förståelse för varandras uppdrag och förutsättningar samt ge möjlighet att genom dialog komma med idéer till lösningar på olika problem.Välfärdsutvecklingsrådet är ett arbetande råd som gemensamt lämnar förslag till regeringen. Förutom privata vård- och omsorgsgivare representeras bland annat fackliga och idéburna organisationer, kommuner och landsting. En fråga som rådet särskilt valt att behandla är exempelvis hur samverkan kan förbättras mellan landsting, kommuner och olika vårdgivare för att förenkla patienternas väg genom vården. En annan fråga handlar om hur ersättningssystemen kan utformas för att bättre gynna innovationer och verksamhetsutveckling som premierar kvalitet och brukarnöjdhet. Ökad kvalitet i leverans av tjänster till patient och brukare, oberoende av utförare, är en central utgångspunkt för rådets arbete. Regeringen värdesätter rådets samlade kunskap och ser fram emot nästa delrapport.Vad gäller första fråga ligger det i sakens natur att den som representerar en organisation främst bidrar med erfarenhet från den egna verksamheten, som personen har kunskap om. Att det är flera representanter från den privata sektorn beror på att de representerar olika branscher och både små och stora företag. Ett kunskapsintensivt företag inom medicinteknik bidrar inte med samma erfarenheter som ett litet assistansbolag som arbetar med personer som har funktionsnedsättning. Samma logik gäller för ledamöter från offentliga organisationer - det finns representanter från stora och lite mindre landsting respektive stora och mindre kommuner.Vad gäller den andra frågan menar jag att rådet är betydelsefullt för att belysa utvecklingsområden inom vård och omsorg, och förslagen i rådets rapporter fungerar som idébank. Rådet är däremot ingen offentlig utredning och deltar inte heller i regeringens arbete med utformning av beslut. Att regeringen agerar på uppdrag av vårdföretag genom ett formaliserat råd är ett direkt felaktigt påstående. Vi är däremot beredda att lyssna och tror att det är viktigt att föra en öppen dialog med alla intressenter inom sektorn. Med hänvisning till att rådets ledamöter speglar den mångfald av verksamhetsperspektiv som finns inom sektorn och att rådet är ett forum för bred och öppen dialog blir svaret på den tredje frågan att regeringen inte har några planer på att ändra rådets sammansättning. Jag vill tacka för att hon har besvarat min interpellation. Jag kan ändå inte låta bli att notera att det är ganska symtomatiskt att det inte är socialministern utan näringsministern som tar debatten.Frågan handlar om det som regeringen kallar för sitt välfärdsutvecklingsråd, men det är tydligen inte en fråga som regeringen anser hör till , utan till . Det säger en del om hur regeringen ser på sådant som sjukvård och äldreomsorg - i första hand som näringsfrågor och inte som välfärdsfrågor där medborgarnas behov står i centrum. Det blir också uppenbart när man tittar på hur regeringen har valt att sätta samman detta råd, som ska bidra till att utveckla välfärdspolitiken.Brukarna eller patienterna fick en enda representant genom Handikappförbundens ordförande. Inga patientorganisationer, inga anhörigorganisationer och inga pensionärsorganisationer är inbjudna. De anställda inom vård och omsorg fick sammanlagt tre representanter: en vardera från , och . De privata vård- och omsorgsföretagen fick däremot hela 15 representanter i rådet. Vårdbolagens röst väger alltså fyra gånger tyngre än patienters, anhörigas, medborgares och anställdas röster när regeringen vill ha råd om utvecklingen av vård- och omsorgssektorn i framtiden.Ganska tippade denna obalans över ytterligare eftersom ordförande valde att lämna rådet. Det gjorde hon eftersom hon anser att "inte har något medborgarperspektiv över huvud taget, utan bara företagarperspektivet, hur företagen ska kunna få mer plats i välfärdstjänsterna".I dagsläget väger alltså vårdbolagens röster och synpunkter fem gånger tyngre än brukares och anställdas i detta välfärdsutvecklingsråd. Den överlägset största personalkategorin i vård och omsorg saknar helt representation.Jag tycker därför att det är lite anmärkningsvärt att vidhåller att sammansättningen i rådet är väl avvägd och att det inte finns några som helst behov av att ändra den. Jag måste återigen ställa frågan: I vems intresse verkar egentligen detta råd? Regeringen tror att en bred dialog är nödvändig för att kunna möta dagens, men också framtidens, utmaningar. huvuduppdrag är att bidra med kunskaper om hur valfrihet, mångfald och tillgänglighet kan förbättras och stärkas inom såväl hälso- och sjukvård, handikapp- och äldreomsorg, apoteksmarknad som hushållstjänster.I budgetpropositionen 2010 togs initiativet till att inrätta . Det ligger under . Anledningen är att regeringen menar att det behövs ytterligare kvalitetsförstärkningar för att stimulera och förenkla företagande och entreprenörskap inom vård- och omsorgssektorn. För regeringens del är det avgörande att kvaliteten och tryggheten finns för den enskilde medborgaren när vi pratar välfärd. Det handlar om välfärd inom allt från barnomsorg till äldreomsorg. Men detta är ett råd som behandlar ett perspektiv och en del inom välfärden.Om man tittar på de förslag som har kommit från - rådet har kommit med en första rapport - ser man att det finns ett sextiotal olika. Vi har tittat närmare på några av dem. Bland annat finns det ett förslag om kompetensreform för dem som arbetar inom omsorgen. Omsorgslyftet, som regeringen har satsat 1 miljard på, är till just för att stärka kompetensen för vårdbiträden och undersköterskor inom den offentliga verksamheten.Vi har även tagit ett annat förslag som har diskuterat. Det handlar om att de vill se ett råd för innovation och kvalitet inom den offentliga verksamheten. Rådet har inrättats, och det kommer att se hur man kan skapa mer innovation och ett nytänkande inom offentlig sektor. Det kommer att slutredovisa sitt uppdrag den 1 juni 2013.När man diskuterar välfärdsfrågor är patienten, eleven och den äldre alltid i centrum. Detta perspektiv är oerhört viktigt. Men rådets huvuduppgift är att se hur vi kan stärka mångfalden, valfriheten och tillgängligheten.Rådet består av 24 personer plus ordförande. Förutom kommuner och landsting finns i rådets sammansättning exempelvis Vägen ut, som är ett socialt arbetskooperativ. OP Assistans, ett privat företag som arbetar med personliga assistenter, finns där. Där finns , som är ett företag som arbetar med trygghetslarm för äldre och funktionsnedsatta. Vi har Famna, som organiserar vård- och omsorgsföretag utan vinstintresse. Vi har ett företag som heter , som arbetar med hemtjänst, och omsorgsföretag levererat på den äldres hemspråk, bland annat. Vi har två distriktssköterskor som kallas för Bjäresystrarna som sitter med i rådet. Allt från större till mindre företag finns representerade eftersom det är angeläget att få in olika perspektiv. Förutom dessa finns kommuner och landsting men också fackliga företrädare.Jag beklagar att ordförande valde att lämna rådet. Hennes företrädare var med på ett flertal sammanträden. När hon lämnade sin plats erbjöds att få en ersättare, för vi tycker att det är viktigt att vi har med det fackliga perspektivet i verksamheten.Den frågeställning som tar upp om allmänintresset är intressant. Hon undrar: Varför finns inte allmänintresset med? För mig finns det med. Det är nämligen brukarna, det vill säga människorna och konsumenterna av välfärdstjänsterna. Det är utförarna, det vill säga representanterna från arbetstagarorganisationerna. Och det är producenterna, det vill säga kommunerna, landstingen och de privata utförarna.Min fråga till är: Vilka fler vill du inkludera i allmänintresset förutom brukarna, utförarna och producenterna? Brukarna är representerade av en enda person, nämligen ordföranden i , som är en alldeles förträfflig person. Men man skulle kunna tänka sig patientorganisationer, som det finns ganska många av, anhörigorganisationer och pensionärsorganisationer. Det finns en mängd olika företrädare som har synpunkter på och kunskap om detta. De är över huvud taget inte inbjudna.Kommunal har hoppat av. Det skulle jag betrakta som en total katastrof och ett nederlag om detta var mitt initiativ. representerar en halv miljon människor, varav de flesta jobbar inom vård och omsorg och förmodligen sitter inne med de viktigaste kunskaperna.Annie försöker naturligtvis få det att framstå som att det handlar om att ordförande är lite sur eller någonting sådant. Men har skrivit en reservation till den rapport som rådet levererade till regeringen . Jag har läst den, och jag tycker att det är uppenbart att rådet inte alls sysslar med att förbättra välfärden för medborgare och anställda. Mitt intryck är att rapporten nästan uteslutande går ut på att klaga och gnälla på regler och byråkrati, på att kommunerna har för krångliga regler och det ena med det fjärde. Man kommer fram med olika förslag som kokar ned till att det ska bli enklare för de privata vårdföretagen att lägga under sig större andelar av vård- och omsorgsmarknaden. Det ska öka deras möjligheter att göra förtjänster. Det är exakt detta som skriver i sin reservation på ett tydligt sätt.Det riktigt problematiska, som jag också tar upp i min fråga, är att det visar sig att en av rådets representanter, koncernchef , kommer att tjäna någonstans mellan en halv miljard och när Attendo ska säljas.Värdet på aktierna i det bolag som han är chef för påverkas naturligtvis av vilka slags ersättningssystem och övriga regler som gäller för privata företag som är verksamma i den offentligfinansierade vården. Detta är alltså regler som han själv sitter och ger regeringen råd om. Det står i rapporten. Han har massor med förslag på hur man ska utforma ersättningssystem och annat.Det här handlar inte alls om det som uttrycker i svaret, nämligen att den som representerar en organisation främst bidrar med erfarenhet från den egna verksamheten. Attendo är inte en organisation vilken som helst. Attendo är ett vinstdrivande bolag som ägs av ett riskkapitalbolag, , som är registrerat i skatteparadiset . Det är precis den typ av bolag som har fått otroligt mycket skäll inte bara av , som alla väl känner till är kritiska till de här bolagen, utan även av till exempel finansminister . Han har kritiserat dem för att de fifflar undan vinster som de gör på äldreboenden och vårdcentraler för att slippa betala skatt.När en person som har möjlighet att tjäna pengar på att sälja ett sådant här bolag ger råd om hur regeringen ska utforma ersättningssystem och annat för just sådana här företag undrar man om den här kritiken över huvud taget är allvarligt menad. Jag vidhåller att det är direkt olämpligt att regeringen har den här typen av rådgivare. I det privata näringslivet skulle man väl börja prata i termer av insideraffärer eller liknande när man kan påverka värdet av sitt eget företag i ett sådant här råd. Jag tycker att det är oerhört provocerande när använder dessa enkla och billiga argument. Det är ingen rådgivare till regeringen. Det är ingen offentlig utredning. Det här är ett samråd. Vi har samråd med väldigt många olika aktörer. Jag för en dialog med näringslivet om hur man ska förbättra villkoren för fler jobb och företag i hela landet. Det ingår i arbetsbeskrivningen för en regering, och också för riksdagsledamöter, att ha dialog med det omkringliggande samhället. Det kan vara fackliga representanter, medborgare eller näringsliv. Jag tycker att det är angeläget att ha dessa dialoger. Det kommer vi att fortsätta med.Regeringen har olika samråd. Överenskommelsen är ett sådant samråd med samhället. Det är regeringen, idéburna organisationer och SKL som arbetar med att få de sociala arbetskooperativen och de sociala välfärdstjänsterna i fokus. Vi har ett annat samråd, som inrättades 1991, med pensionärsorganisationerna för att få en dialog på olika sätt.Däremot är de här råden aldrig med när man arbetar fram förslag som sedan leder till beslut, utan där arbetar vi i de sedvanliga processerna. Därför är påstående om jäv och liknande nonsens.Vi arbetar med att få in bra information och olika perspektiv. Det ger oss också en möjlighet att under ordnade former ha en dialog. Rådet har inte heller någon skyldighet att lämna skriftliga rapporter. har på eget initiativ författat en skriftlig rapport och lämnat den till oss. Den innehåller ett sextiotal olika förslag där Omsorgslyftet, en satsning på 1 miljard för att förbättra och förstärka kompetensen hos alla de duktiga medarbetarna inom omsorgen, har varit ett viktigt förslag som vi sedan har bearbetat och fattat beslut om. Det är angeläget för oss att få input i de här delarna. Men jag vill å det bestämdaste markera att rådet aldrig är med i de formella beredningsprocesserna och inte heller i de formella besluten.Att Attendo Cares vd är med i det här rådet är inte heller något konstigt. Det här företaget har 12 000 anställda och verksamhet i väldigt många kommuner och landsting. Det är givetvis viktigt att ha det perspektivet, precis som det är viktigt att ha med handikapporganisationerna, det lilla bolaget som arbetar med personliga assistenter eller bolaget som arbetar med trygghetslarm. Alla dessa perspektiv är viktiga för att stärka mångfalden, valfriheten och tryggheten i välfärdssystemen. har lite svårt att räkna upp att det är lika viktigt med medborgarintresset och de anställdas intressen i det här rådet i och med att de är så absurt underrepresenterade jämfört med näringslivets intressen, inklusive de stora riskkapitalbolagen som med rätta har kritiserats av andra delar av regeringen för att de skor sig på vanvård och sedan skickar i väg pengarna till skatteparadis.Jag kan avsluta med att ge några råd. Jag tycker nämligen att det är en bra idé att regeringen har sådana råd där man lyssnar. Det är självklart att man ska ha det. Det finns faktiskt en hel del jättestora utmaningar i den offentliga vården och omsorgen inför framtiden.Klyftorna när det gäller ohälsa ökar till exempel enormt mycket mellan olika grupper i samhället. Vi har fortfarande stora problem med vårdköer. Vi kan se fram emot en kraftig ökning av antalet äldre i samhället. De kommer att behöva betydligt mer vård och omsorg, och det är en enorm utmaning hur man ska se till att alla de får den vård de behöver. Det är stora rekryteringsproblem i omsorgsyrkena därför att det är dåliga arbetsvillkor och ett tungt arbete.Och vi ska bara inte tala om alla akuta problem som har varit med vanvård, låsta demensavdelningar och kissblöjor som vägs för att maximera intäkterna på de här privata äldreboendena. Nej, vänta lite! Det här skulle jag ju inte ta upp. Det är ju de här företagen som ska ge råd till regeringen om hur man ska lägga upp välfärdsarbetet . Det är precis samma företag som står bakom skandalerna med vanvård och vägda kissblöjor. Det är ju de som sitter i regeringens välfärdsutvecklingsråd. Jag vidhåller att jag tycker att det är en dålig prioritering med tanke på hur oerhört många verkliga problem det finns att ta tag i på det här området. Vanvård och dålig kvalitet är alltid oacceptabelt. Jag blir också provocerad av de fruktansvärda förhållanden som har visat sig såväl inom offentlig som privat omsorg . Oavsett om det sker i en verksamhet eller om det sker i ett riskkapitalbolag eller ett kooperativ är det aldrig acceptabelt. Det är trygghet, kvalitet och patientfokus som ska vara det centrala.Det är viktigt för mig att säga att riskkapitalbolag och bolag över huvud taget givetvis ska skatta i . Regeringen har tagit tag i och täppt igen möjligheterna till räntesnurror och annat som har varit föremål för debatten. Det är klart att vi ska ha ordning och reda även inom välfärdssektorn.Det här rådet som initierades är till för att stärka innovationer och entreprenörskap inom välfärdssektorn. Vi ser det som en del i att stärka brukarnöjdheten, det vill säga människors nöjdhet med detta. Där valfriheten fungerar som bäst, till exempel inom skolan, barnomsorgen och , är människor som brukar dessa tjänster generellt sett mer nöjda med de privata utförarna än med de offentliga, även om det offentliga har knappat in . Däremot skiljer det sig åt inom äldreomsorgen. Där har vi väldigt mycket kvar att göra för att förstärka kvaliteten och valmöjligheterna för de äldre. Det här rådet är till för att på olika sätt ge inspel till regeringen. Jag ser fram emot den delrapport som de kommer att presentera för mig .