· GZ10313 · 2012-04-17 18:00:24 — Fru talman, ärade ledamöter! har ställt ett antal frågor till mig rörande ett storskaligt vattenkraftsprojekt i . Låt mig innan jag svarar påminna om vad jag tidigare svarat och ytterligare utveckla bakgrunden något. Vattenkraft, både små- och storskalig, är ett klimatvänligt alternativ till den väldiga utbyggnad av kolkraft som pågår i utvecklingsländerna. I utvecklingsländerna, särskilt i , och , ställs ofta utbyggnad av vattenkraft mot möjligheten att producera el från inhemska, mycket stora, kolreserver. Bakom utbyggnaden av vattenkraft i floden ligger en strävan, som bejakar, att utrota fattigdom och bidra till en hållbar utveckling genom minskade utsläpp av växthusgaser. strategi för att nå dessa mål inkluderar vattenkraft. Kyotoprotokollets mekanism för en ren utveckling, CDM, Clean Development Mechanism, har i denna situation och på marginalen möjlighet att bidra till att hållbar vattenkraft byggs ut i stället för kolkraft. Utbyggnad av vattenkraft är som vi vet från våra egna erfarenheter i ofta förenad med betydande omställningsproblem för lokalsamhället. CDM erbjuder därför möjligheter för intressenter att yttra sig över planerade projekt inför ställningstagande om de ska registreras som CDM-projekt. Så har naturligtvis skett också i Rampurfallet och lokalsamhället kompenseras för ekonomiska förluster och andra olägenheter som kraftbygget innebär. Det rör sig om ett så kallat run of the river-projekt som har mer begränsad miljöpåverkan än projekt med stora dammbyggen. Låt mig innan jag går in på specifika frågesvar rätta till en missuppfattning som finns i interpellationen. Projektet kommer att leverera utsläppskrediter motsvarande för räkning. Detta kan räknas in i den tredjedel av klimatmål som ska uppfyllas genom internationella insatser men minskar inte, i motsats till vad vill göra gällande, behovet av att minska även våra inhemska utsläpp. Internationella insatser och inhemska minskningar är komplement. Det är inte fråga om antingen eller utan om både och när klimatmålet ska uppfyllas! Till frågorna.Regeringen kommer att hålla fast vid att bör kunna investera i både små- och storskalig vattenkraft, som båda är nödvändiga om vi ska kunna begränsa klimatpåverkan så att tvågradersmålet nås. Det kommer att vara fortsatt viktigt att inom ramen för klimatkonventionen säkerställa att regelverket tar de sociala och andra hänsyn som behövs så att alla projekt verkligen bidrar till hållbar utveckling. CDM-projektens bidrag till hållbar utveckling är också en av de frågor som behandlas i den pågående utvärderingen av CDM som genomförs av en fristående kommitté.Genom deltagande i multilaterala fonder har del i ca 120 projekt varav 12 är inom storskalig vattenkraft. frågar också om annan finansiering, utom CDM. bidrar med lånefinansiering till ett hundratal olika storskaliga vattenkraftverk på olika platser i världen. Eftersom är medlem i bidrar till finansieringen av dessa projekt. Om vi tar Rampur som exempel bidrar faktiskt med större lånefinansiering till projektet än med CDM-finansiering.Rampur är ett indiskt projekt, och har funnit att det bidrar till hållbar utveckling. Projektet har även bedömts uppfylla de kriterier som för dammar har angivit, vilket är ett villkor för att EU ska godta projektet. Dessutom gör en separat konsekvensbeskrivning som omfattar bland annat miljömässiga och sociala faktorer och att projektet uppfyller bankens krav i dessa avseenden. Till detta kommer, som nämner, den gängse granskningen av projektet enligt av en oberoende och ackrediterad granskare som har att beakta synpunkter även från lokalbefolkningen.Regeringen ser inga skäl att göra en egen utvärdering av projektet. Det finns ett regelverk etablerat på FN-nivå och det ställer sig bakom. Utöver den omfattande insyn för sakägare, transparens, granskning och kontroll som CDM-systemet innebär, och som jag redan nämnt, sker en löpande uppföljning av projektet genom den oberoende granskaren i enlighet med FN:s och Kyotoprotokollets regelverk.Det är inte aktuellt att drar sig ur projektet. Rörande CDM är det för övrigt som har att fatta beslut inom ramen för regleringsbrev och andra regleringar. Jag får börja med att tacka miljöministern för svaret.Vi stod här och debatterade . Då debatterade vi EU:s system för handel med utsläppsrätter. Lite förenklat skulle man kunna dela upp regeringens klimatpolitik i tre delar.Regeringen vill minska utsläppen till 2020. Ungefär en tredjedel ska göras med EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det debatterade vi som sagt tidigare. Och inte bara jag utan en mängd andra människor, och jag tror nog också , tycker att fungerar det inte alls bra.Den andra delen handlar om åtgärderna här på hemmaplan i . Då kan jag bara konstatera att i princip ingenting kommer från regeringen.Den tredje delen är de så kallade Clean Development Mechanism-projekten, alltså en del av de flexibla mekanismerna som lite förenklat handlar om att ett utvecklat land som kan köpa utsläppskrediter i ett utvecklingsland. Det är det som i norra handlar om.Sverige har gått in med pengar i en världsbanksfond för att anlägga ett storskaligt vattenkraftsprojekt i i norra . Och jag säger storskaligt därför att det verkligen är ett gigantiskt projekt om man jämför med andra vattenkraftsprojekt som är involverat i. Det handlar om en installerad effekt på . Det kan jämföras med projektet som stöder i , som är på , med vattenkraftsprojektet i som är involverat i, som är på , eller med de två vattenkraftsprojekten i mellersta som jag tror ligger på 7 respektive . Ett vattenkraftverk på över är att jämföra med de absoluta största anläggningarna som vi har här i Sverige.Våra svenska anläggningar är med rätta väldigt ifrågasatta, därför att de inbegriper väldigt långtgående konsekvenser för miljön och de människor som lever där omkring, och det är precis fallet också med Rampurkraftverket i norra var själv i och träffade där människor som är berörda av projektet. De är förvånade och besvikna över att miljöministern inte har varit på plats. Den svenska , som har godkänt projektet, har inte varit på plats. De spanska konsulterna, som ska ha gjort en oberoende utvärdering av projektet, har inte heller varit på plats. Jag undrar lite grann vem som egentligen tar ansvar för den smuts och det damm som sprids i området, att man ändrar inriktningen på floden med , att i princip hela flodfåran torrläggs under en stor del av året, att människor tvingas flytta från området och att människor inte får den kompensation som de har blivit utlovade för att de påverkas av det här stora vattenkraftsprojektet. Det är därför som jag har ställt den här interpellationen till tycker att miljöministern borde resa till norra och direkt träffa de människor som är berörda av de svenska investeringarna i det här storskaliga vattenkraftsprojektet.Jag tycker att det är märkligt att vi går in i storskaliga vattenkraftsprojekt i utan att ha minsta kontroll över de konsekvenser det får. Det är en viktig debatt och ett angeläget ämne. Jag är glad att miljöministern är här och debatterar denna fråga och att har ställt interpellationen. Biodiversitet är ju något som engagerar oss alla liksom människors överlevnads- och levnadsvillkor.Vi som har haft förmånen att vistas i vet att man där har ett gigantiskt elproblem. Ständigt är det avbrott, vilket är ett stort problem inte minst för den indiska industrin. Precis som miljöministern påtalar är det angeläget att få en koldioxidneutral energiförsörjning då alternativet till vattenkraft är något helt annat.Samtidigt är det viktigt att hänsyn tas till de människor som blir direkt berörda. Här på hemmaplan har regeringen beslutat att en utredare ska titta på vattendomar. Det är ett bra beslut, och jag ser fram emot de resultat som kommer fram.Vi har också i vårt utskott, miljö- och jordbruksutskottet, haft en uppföljningsgrupp som har tittat på vattensituationen, och det finns ett stort engagemang för dessa frågor. Det engagemanget är viktigt att vi också använder oss av internationellt.Vi är alla medvetna om att vår miljöminister är mycket kompetent när det gäller att inkludera människor, inte minst människor från tredje världen, inför olika miljö- och klimatbeslut. Det såg vi inte minst under det senaste klimatförhandlingsmötet.Med denna utgångspunkt och den medvetenhet vi har när det gäller det projekt som lyfter upp - jag hade också möjlighet att samtala med berörda människor - saknas det en länk, en dialog. Det vore värdefullt, och jag är övertygad om att vår miljöminister kommer att följa denna utveckling då vi har mycket att tillföra och bidra med.Fru talman! Vad gäller CDM-projekt som sådana har vi och de borgerliga partierna olika uppfattning. Vi ser möjligheten med CDM-projekt men är också realistiska och ser att detta är något som måste utvecklas. Det säger också en forskarrapport som Världsnaturfonden beställde. Där uppskattar man att av de certifierade utsläppsminskningarna kanske hade kunnat äga rum utan CDM-projekt. Men man ser också möjligheter, och vi ser stora möjligheter när CDM-projekten utvecklas. Vi måste också se till att sprida det till andra länder, inte enbart , och som det är nu.Det behöver dock utvärderas, och man behöver följa det. Styrelsen säger själv att man behöver utveckla detta. Med dessa möjligheter och med en lyhördhet inför berörda människor är jag övertygad om att vi kommer att kunna ta steg framåt. Det här är ganska svår materia, och det är ett ämnesområde som blir extra svårt av att vi har olika i synsätt i nord och syd. En av anledningarna till att G77-gruppen, alltså utvecklingsländerna, var angelägna om en förlängning av Kyotoprotokollet var att där finns reglerna för Clean Development Mechanism. Det baseras på den rättsliga materien i det avtalet.Jag möter ofta miljöministrar och andra regeringsledamöter och förhandlare från utvecklingsländer som klagar över att de inte får tillräckligt många CDM-projekt. Det är ganska ironiskt med tanke på att vi i det rika landet har en debatt om huruvida vi ska ha CDM-projekt eller inte. Den frågan är ingen debattfråga i G77-gruppen, utan snarare värnar man om möjligheten till detta och kritiserar att många fattiga länder inte har tillräckligt med CDM-projekt. Av just den anledningen känner jag mig ganska kluven i en sådan här debatt i kammare.Sverige har sagt att vi ska göra en del av våra klimatåtaganden internationellt genom sådana här projekt. Jag tror att det är bra och ett sätt att sprida arbetssätt som vi från många partier är stolta över med transparens och demokratiskt inflytande. Det är också en möjlighet att sprida miljöteknik.Vid mitt senaste möte med miljöminister tog hon upp frågan om varför de rika länderna vill hindra utvecklingslandet från att ha tillväxt och växa. Hon berörde särskilt frågan om energy poverty, alltså bristen på energi för stora delar av befolkningen. Bristen på energi omintetgör också industriella utvecklingsprojekt och företagandetillväxt.Indien är ett land som har stora koltillgångar, och jag hoppas att vi alla är överens om att det är bekymmersamt när man bygger sin energistruktur på kol. Vi har själva byggt vattenkraft i . Jag tar ofta upp diskussioner om hur dessa projekt genomförs, hur man tänker, hur man kompenserar lokalbefolkning och hur man hanterar sådana här frågor. Jag får alltid höra: Men ni har ju vattenkraft. Ni säger att ni har så mycket alternativ energi i , och det bygger på många stora dammar. Varför ska vi inte få det då?Vad blir svaret då? Jo, att vi försöker få till dessa projekt. Jag tycker att vattenkraftsprojekten är bra i många fall, men det finns alltid möjlighet att utveckla standarden för hur de projekteras, planeras och genomförs. Vi lägger mycket jobb på att demokratisera och öka transparensen i dessa projekt.Jag återkommer i nästa inlägg till hur FN försöker kontrollera dessa projekt. Låt mig börja med att slå fast att vi i tycker att det är extremt viktigt med internationellt samarbete i klimatpolitiken. Vi har budgeterat för vad jag tror är det absolut största klimatbiståndet av alla politiska partier i kammaren. Det handlar om nya additionella pengar som vi vill ge direkt till utvecklingsländerna för att de ska kunna minska sina utsläpp och anpassa sig till de förändringar som klimatförändringarna leder till.Mina huvudinvändningar mot CDM, alltså att rika länder köper upp utsläppskrediter i andra länder och de facto inte behöver vidta lika stora åtgärder på hemmaplan, är främst två saker.Det ena är att den stora klimatomställningen på hemmaplan uteblir. Om köper upp en tredjedel av sina åtaganden i andra länder är det en tredjedel av utsläppsminskningarna som vi inte behöver göra.Det andra är att ju mer pengar som och andra rika länder lägger på klimatkrediter, desto fler krediter blir det och desto större är risken att projekten blir väldigt dåliga.Jag tycker att vattenkraftsprojektet i Rampur i är ett exempel på projekt där går in med förhållandevis mycket pengar men inte har den minsta kontroll över effekterna. Ingen från har pratat direkt med de bönder och lokalinvånare som har fått nedsmutsat vatten och som får en i princip uttorkad flodfåra och ett förstört jordbruk. De måste flytta och de får ingen kompensation för det som de har drabbats av.Här har och ett stort ansvar. Jag tycker inte att du har tagit det ansvaret, . Jag tror att problemet är att det här är ett stort projekt. Vi har gått in med pengar direkt till och släppt hela ansvaret till den. Vi förlitar oss på internationella certifierare och konsulter som garanterar att det här är bra. Jag har varit i kontakt med de här konsulterna i . De har inte satt sin fot i . Det de har gjort är en skrivbordsprodukt, och de garanterar att det här är ett jättebra projekt som leder till utsläppsminskningar, men de har inte varit i kontakt med de människor som drabbas i Indien.Vi i skulle inte ha något problem med CDM och utsläppskrediter om man, som du säger i ditt svar, gjorde det på marginalen och om det här var ett litet projekt som inte i någon större utsträckning påverkade den svenska klimatpolitiken. Gör det då; det är inte hela världen. Men när det handlar om en tredjedel av den svenska klimatpolitiken och om många storskaliga vattenkraftsprojekt vill jag veta väldigt mycket mer om vilka konsekvenser det får.Finns det fler storskaliga vattenkraftsprojekt som är med och finansierar? Låt oss definiera storskalig vattenkraft som installerad effekt. Du har sagt tidigare, , att i våra bilaterala CDM-program finns det ingen storskalig vattenkraft. Varför har vi det då i de multilaterala programmen, alltså till exempel via och andra fonder? Jag förstår inte hur det hänger samman. Tycker du att det är okej med storskaliga vattenkraftsprojekt? Det vore värdefullt om funderade över alternativen. Vi talar om vattenkraft, och satsning på vattenkraft måste självklart ske på ett sådant sätt att man tar stor hänsyn till den biologiska mångfalden. Vi har ju den nationella diskussionen om omlöp och biodiversitet. Man måste också ta stor hänsyn till de människor som berörs. Här finns möjligheter till förbättringar. Det är nödvändigt att lyssna på och ta till sig dessa signaler. Jag tycker att det är positivt att ha en miljöminister som har direktkontakt med så många ministrar runt om i världen, bland annat miljöminister. Här finns alla möjligheter att stämma av och följa upp.Som miljöministern säger borde vattenkraften kunna vara bra, och det finns alla möjligheter om vi gör det på rätt sätt. Jag kan ha sympatier för det som säger. Eftersom jag själv har mött berörda och blivit upprörd känner jag att detta är något som vi behöver stämma av. Som miljöministern kommer att redovisa handlar det om FN och och hur man följer upp detta. Det är viktigt att vi tittar på vilka möjligheter vi har att göra inspel där.Som jag sade i mitt första inlägg ser vi CDM som en möjlighet att få ut mer av varje satsad krona. Det innebär inte att vi inte ska göra något hemmavid - vi ska göra mycket hemmavid - men med stora projekt som följs upp har vi alla möjligheter att göra en stor insats också runt om i vår värld. Jag måste ställa en kontrollfråga till . Vi har ju den konstitutionella traditionen i att man inte reviderar sig själv. Jag är av den uppfattningen att det är bra att andra reviderar våra projekt, helst människor utanför och helst FN-ackrediterade. Om de inte gör sitt jobb ska man slå ned på det. Det kan ju inte vara bra att den ska revidera sina egna projekt. Det kan väl inte vara det du menar?Jag möter så många representanter för fattiga länder som ber om fler CDM-projekt. De vill ha det eftersom de har varit med och byggt upp kriterierna i FN-systemet för kontroll av CDM-projekt. De upplever att de har ett inflytande över kontrollmekanismerna och kriterierna. Det tycker jag är bra. Det ökar transparensen från deras sida. FN-systemet är uppbyggt med kriterier och kontroll av CDM-projekt. har också i samarbete med fattiga länder byggt upp kriterier för kontroll av sådana här projekt och har sin egen kontrollmekanism. Utöver det kontrollerar självt. Dessutom finns det ackrediterade internationella experter som ska göra det.Vi har naturligtvis jobbat mycket med att de här kontrollsystemen ska utvecklas. När jag var på i i samband med att vi gjorde överenskommelsen om kortlivade klimatgaser talade jag om att det är ett absolut villkor att de här kriterierna hålls och att det sker i samarbete med lokalbefolkningen och de länder som är inblandade. Jag kommer att ta den diskussionen igen när vi har den stora miljökonferensen i . Då kommer en avdelningschef från hit för att diskutera partnerskap för hållbar utveckling. Det finns säkert möjlighet också för riksdagsledamöter att ta kontakt och ställa frågor direkt om hur systemet fungerar. Det skulle jag tycka vore bra eftersom jag inte tycker att regeringen ska revidera sina egna projekt. Det ska ske inom FN-systemets och ram.I kriterierna ingår att kompensation ska utgå till lokalbefolkningen. Vi vet att människor måste flytta när det handlar om vattenkraft; det vet vi av svensk erfarenhet. Då ska ersättning utgå. Det finns i kriterierna, i överenskommelser och i avtal. Vi ska be de reviderande parterna att kontrollera att detta verkligen sker. När det kommer sådana här signaler ska man absolut ta dem på allvar. Men jag tycker inte att man ska ta det till intäkt för att riva ned det kontrollsystem som vi försöker bygga upp tillsammans med utvecklingsländerna utan se till att det fungerar bättre i det enskilda fallet om det finns missförhållanden. Jag tror på när han säger det, men då ska vi också se till att de som betalar kontrollörerna ser till att de gör sitt jobb och att de människor som är berörda får den ersättning som ingår i kriterierna. Det tycker jag är oerhört viktigt. Vad jag är ute efter är integritet i klimatpolitiken. Det handlar om att ansvarig minister och ansvarig myndighet fullt ut ska kunna stå för den politik som förs.I det här fallet tycker jag att det har handlat om att man har betalat en del pengar till en fond som drivs av , och så hoppas man att det blir så bra som det bara kan - och så kan man få utsläppskrediter på köpet. Det betyder utsläppsminskningar som vi inte behöver göra på hemmaplan, eftersom vi genom har betalat för att det ska levereras i i stället.Jag vill självklart inte att regeringen ska revidera sig själv. har för övrigt gjort en ganska intressant revidering av delar av stora uppköp av utsläppskrediter. Det var en ganska svidande kritik, tycker jag. Däremot går inte in i detalj på olika projekt, som vi gör i den här debatten. Det är därför jag tycker att denna debatt är viktig. Jag tycker att vi ska kunna gå in också i de separata projekten.Det vore bra om miljöministern kunde åka till , åka upp till bergen i Rampur, träffa befolkningen där, prata direkt med dem och skaffa sig en egen uppfattning. Det tycker jag vore bra.Jag frågade tidigare om det fanns fler storskaliga vattenkraftsprojekt inom ramen för multilaterala CDM-projekt. Det vore väldigt bra att få veta det.Jag vill också veta vad miljöministern lär sig av den här debatten. För mig är i alla fall en lärdom att när man går in i detaljerna ser man att det inte är så enkelt som att vi bara kan köpa en massa utsläppskrediter på den internationella marknaden och tro att allt blir bra. Vi ska vara sparsamma med den här verksamheten, och vi ska göra huvudparten här på hemmaplan. Resten ska vi göra med ett separat klimatbistånd som ska bestå av nya pengar till klimatarbetet. Jag tycker att det vore väldigt bra att få ett besked: Är för eller emot CDM-projekt?Jag måste säga att jag är för CDM-projekt, ordningsamt hanterat. Det är jag mest av den anledningen att det är vad mina kolleger från utvecklingsländerna med ansvar för miljö och utveckling ber om, mest därför att det är oerhört kontrollerade projekt, även om det kan finnas enskilda fall att fundera över.Här byggs det upp en kontrollmekanism och en transparens tillsammans med utvecklingsländerna. Det tycker jag är oerhört viktigt. De vill ha detta, och de är med själva och sätter kriterierna. Det är två anledningar till att jag tycker att detta är bra.Riksrevisionen har i rapporten inte kritiserat ett enda enskilt projekt. Det kanske innebär att de ska åka till norra och titta. Det kanske vore bra.Jag har rest i de här områdena i UNHCR:s regi. Jag har åkt i konvoj med och väpnad eskort i de mest utsatta gränstrakterna i de här länderna i många olika omgångar . Jag vet precis hur det ser ut, och jag vet precis hur det ser ut när fattiga människor inte har tillgång till energi och utvecklingsmöjligheter. Energy poverty är något förfärligt.Jag är väldigt glad att det är en svensk prioritet att vi jobbar med de här frågorna.Sedan vill jag säga: I de projekt som vi jobbar med ska det finnas transparens. Det är inskrivet i avtalen. Fungerar det inte ska vi naturligtvis titta på det - eller låta rätt myndighet titta på det. Jag tycker fortfarande inte att regeringen ska revidera sig själv - det är en viktig princip.Den här debatten kommer säkert att fortsätta. Jag tycker att det är viktigt att vi lyssnar på utvecklingsländerna, hur de vill ordna sin utveckling, och hjälper dem med vår erfarenhet av demokrati, transparens och ersättning till drabbade människor när det krävs samhällsprojekt som är till nytta för stora grupper av människor i utvecklingsarbetet och - vill jag hävda - också i klimatarbetet.Tack för en mycket intressant debatt!