· GZ10286 · 2012-03-27 13:03:18 — , , och har frågat mig varför jag väljer att dra ned på antalet utbildningsplatser vid eller minska anslaget till , , respektive har också frågat på vilka grunder det slås fast att den nödvändiga samverkan mellan regionala högskolor och omgivande industri och servicenäringar avseende forskning, innovations- och utvecklingsarbete skulle bli bättre av att högskolor blir filialer till universiteten och minskar i antal.Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet på utbildning och forskning. För forskningen har regeringen därför ökat anslagen och premierar kvalitet tydligare i resurstilldelningen. Kvaliteten inom utbildningen har regeringen förstärkt genom ökade resurser och en utvecklad kvalitetsgranskning.För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att universitet och högskolor profilerar sig och utvecklar samarbete med varandra. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöer stärkas och lärosätenas konkurrenskraft öka och sårbarheten minska som resurserna utnyttjas effektivare.Med syfte att stärka sina utbildnings- och forskningsmiljöer valde exempelvis och att 2010 tillsammans bilda Linnéuniversitetet. Detta samgående skedde på lärosätenas eget initiativ. Regeringen anser att också framtida samgåenden mellan lärosäten ska bygga på frivillighet.Samtidigt vill jag understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner.Regeringen ser också positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation genom sin uppgift att samverka med det omgivande samhället.När det gäller anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå finns det flera skäl till att det för nästan samtliga universitet och högskolor sker förändringar . Förändringarna avgörs av generella faktorer och principer som är lika för alla lärosäten såväl universitet som högskolor.Den största förändringen är att anslagen för de tillfälliga högskoleplatserna , alltså under finanskrisen, fasas ut. Detta är ingen nyhet. De tillfälliga platserna var aviserade som tillfälliga, var beslutade som tillfälliga och är tillfälliga.Till detta kommer en omfördelning av anslag till följd av kvalitetsprövningar av de nya lärar- och förskollärarexamina som infördes . För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning omfördelas medel mellan lärosäten baserat på vilka examenstillstånd som har beviljats.En annan stor förändring är de indragningar som görs med anledning av att det har införts studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . De indragna medlen används för att ytterligare stärka kvaliteten, och alla lärosäten har chans att ta del av dessa medel.Min och regeringens avsikt är att fokus även fortsättningsvis ska ligga på kvaliteten i utbildning och forskning. Det är på så sätt vi långsiktigt stärker internationella konkurrenskraft. Först vill jag tacka utbildningsminister för svaret.Eftersom vi verkar vara överens om att det inte finns några vetenskapliga undersökningar som säger att universiteten är bättre än högskolorna vad det gäller forskning kan vi kanske slå fast att det handlar om politisk ideologi och starka lobbyorganisationer, där ministern inte ens drar sig för att framträda öppet med dem och göra uttalanden under självaste . Det är inte utan att man höjer lite grann på ögonbrynen.Jag skulle gärna vilja veta på vilka grunder ministern väljer att dra ned på de regionala högskolorna, eftersom till och med statistiken talar emot ministern. Jag återkommer till detta senare.I har vi traditionellt sett haft en låg utbildningsnivå. Vi har tidigare haft, och har delvis fortfarande, en hel del tung industri, alltifrån bilindustri - huvudsakligen - till framställning av oljor för olika ändamål och allting däremellan. Arbetstillfällena har minskat. Många av de industrier som fanns finns kvar, och därför behöver vi nya utbildningar för nya branscher såväl som för redan etablerade.På 80-talet var det inga problem att få arbete i produktionen, och många gick direkt in på arbetsplatserna. Vi vet att det inte längre ser likadant ut. Jobben har förändrats och man måste kunna språk och ha tekniska utbildningar för att kunna arbeta i produktionen.Blekinge befinner sig i den värsta ungdomsarbetslösheten som länet har sett, i genomsnitt . Jag vet att ministern brukar säga att det aldrig har gått så många studenter på eftergymnasial utbildning som . Det är naturligtvis riktigt, men eftersom kraven på kompetent personal från arbetsmarknaden ökar räcker inte de utbildningsinsatser som görs för ett starkt och innovationsrikt Sverige.Det håller alltså inte att säga att det aldrig har gått så många på universitet och högskola när man inte kan få ett arbete efter fullgjord gymnasieutbildning.Om jag återgår till och den utbildningsbakgrund som man har haft kan vi se att den stadigt håller på att förbättras. Det akademiska språket och tänkandet har gjort sitt inträde i vardagen och vi ser allt fler ungdomar som väljer högskolan.Forskningen vid BTH utgör ungefär en tredjedel av verksamheten räknat i pengar. Den tillhör dem som har den högsta andelen forskning i relation till högskola av jämförbar storlek. BTH:s forskning inom system- och programvaruteknik har rankats som nr 6 i världen och nr 1 i EU av tidskriften området programvaruteknik har BTH fått ett erkännande genom en av regeringens strategiska satsningar inom it och mobil kommunikation tillsammans med och och inom hållbarhet rankas bland de sex främsta i världen när det gäller forskningens genomslag i samhället. Två andra BTH-forskare har utnämnts till världsledande av ryska ministeriet för utbildning och forskning bland drygt 500 nominerade världen över. BTH är det enda lärosäte i världen som har två vinnande forskare.BTH:s doktorander var enligt Doktorandbarometern från 2011 främst i på att medverka till kommersialisering av tjänster. Andelen interna forskningsmedel ligger på , vilket är relativt högt och i paritet med , och universitet.BTH har också en stark internationell profil. Man samverkar bland annat med flera lärosäten i , , och man har också samarbete med i , vilket man är väldigt glad för.BTH har som tredje lärosäte i ett som främst syftar till att utbilda i kinesiska språket och kinesisk kultur. Denna debatt sköts upp på grund av utbildningsministerns sjukdom. Jag är glad över ditt snabba tillfrisknande så att du slapp långvarig sjukdom och att möta det sjukförsäkringssystem som är rådande.Jag har varit verksam som kommun- och regionpolitiker i , ett län med historiska traditioner inom tillverkning. Det räknas som ett av de viktiga entreprenörslänen och är också angeläget för hela vårt land när det gäller produktion av komponenter för sammansättning inom landet men också på export.Jag tycker att det har funnits då industrin och den delen av näringspolitiken på ett väldigt omotiverat och okunnigt sätt har fasats ut, och vi har diskuterat andra näringsgrenar. Jag tror att industrin i värdeskapande har och kommer att fortsätta ha den viktigaste grunden för ekonomin i vårt land.Det vi också ser är en snabb förändring i vår industriella struktur. I samband med finanskrisen skedde en utbombning av delar av enkel sammansättningsindustri i länet. Vad som behövs är uppenbart att komma vidare i förädlingskedjan, mer utbildning, mer teknikinnehåll i varje produkt och ett värdeskapande som ger nya jobb inom andra sektorer.Där pågår det och har pågått ett mycket framgångsrikt arbete. Kommun- och regionpolitiker, näringsliv, fackföreningar och inte minst högskolan själv har samarbetat på ett förtjänstfullt sätt. Jag har aldrig varit med om att vi har varit så eniga över partigränser och kunnat ta fram egna resurser till forskning och utveckling när staten har svikit.Nu ser vi till vår förtvivlan att betydande delar av vår utbildning i , men också det som mina kamrater representerar i andra län, omfördelas och förs över till traditionella lärosäten. Jag förmenar verkligen inte dem utökade resurser, men inte på bekostnad av vår näringspolitiska utveckling och vår regionalpolitiska styrka.Det är fullständigt orimligt att ta från våra fyra högskolor och överföra de pengarna till traditionella universitet, innebärande att vi får skära i studieplatser och skära i möjligheter till gagnelig samverkan mellan högskola och näringsliv. Det kommer att åderlåta inte bara framtidstron utan framtidsmöjligheter och ekonomisk styrka liksom befolkningsmässig tillväxt i våra län för lång tid.Jag hoppas verkligen, , att du tar till dig av det vi säger . När vi fick ett förnyat interpellationssvar trodde jag: Hurra, har legat hemma och funderat. Jag såg att det var annorlunda uppställt, men det var bokstäverna som hade hamnat på olika sidor bara. Det var samma eländiga svar. Jag vill ändå tacka dig för det men vill också att du tänker om. 37 universitet och högskolor runt om i hela landet, 440 000 elever - jag tycker att det är en stor, fin och fantastisk verksamhet. De regionala högskolorna skapades när universitetsorterna inte klarade av att ge den utbildning som var nödvändig för att klara skolan, , hälsovården och den offentliga förvaltningen runt om i landet. Vi har också behov av insatser av utbildad personal inom driftledning och ekonomi i det privata näringslivet. Det fanns alltså en tydlig och klar tanke bakom att man byggde upp detta. Det var för att bygga ett starkt, fungerande lokalt näringsliv. Det låg liksom en regionalpolitisk tanke i detta, kopplad till att hela ska leva.Man bröt också med traditionellt utbildningstänkande, där man hade koncentrerat den här typen av utbildning till vissa traditionella orter och det också fanns inslag av en viss elitism i framtoningen.Entusiasmen vid uppbyggnaden av de regionala högskolorna har varit stor. har det varit en mycket engagerad personal som har burits av en speciell mission av att göra skillnad och att visa på att utbildning är möjlig att bedriva runt om i hela landet.När man nu kommer ut och möter personal finns det någon sorts missmod. Man tycker att man inte har stöd av regeringen i sitt arbete. Jag kan konstatera hur det ser ut när det gäller , eftersom den ligger mig närmast. gavs det i grundläggande anslag, 2012 är det 393 miljoner, 2013 blir det 371 miljoner, 2014 räknar man med 367 miljoner och 2015 är det nere på 364 miljoner. Det är alltså den nedräkning med sammanlagt 66 miljoner som sker, enligt de uppgifter som jag har fått från vi sedan till antalet studenter ser utvecklingen ut så här: 2011 var det 18 000 studenter, 2012 är de 16 000 och 2013 blir de 14 500 enligt den plan man har, och man räknar med ytterligare neddragningar 2014.Det här är inte en rimlig utveckling. Det är en konsekvens av att det har skett en förändring, en omläggning av politiken. På många regionala högskolor upplever man sig tydligt motarbetad när budskapet från central nivå på olika sätt sipprar igenom, att man ska slå sig samman och bli filial. I vårt fall är eller det man nämner i sammanhanget. Det har till och med varit så att man har gått närmast brutalt fram med signalverket från departementet gentemot vissa andra högskolor. Det är sammanslagningar, filialer, som är framtiden.Man försöker förstås göra någonting åt sin situation. Som ett exempel bland många fina utbildningar och examensrätter var det så att man förlorade examensrätten för förskollärare på . har man fått tillbaka examensrätten, men man har inte fått tillbaka pengarna. Man förlorade 12-15 miljoner. Om man ska starta utbildningen igen är man tvungen att ta pengarna från annat håll i verksamheten. förlorar 60 miljoner . Det är klart att det är ett resultat av en medveten politik och en inriktning mot att sätta ett tryck på de regionala högskolorna i negativ mening för att höja upp de traditionella universitetsorterna.Jan : Vad tänker du göra åt detta? Tänker du fortsätta eller tänker du ändra dig? Tack, ministern, för svaret! Jag är väl inte heller så nöjd med det.Jag tänkte ta mig själv som ett levande exempel. När jag började min utbildning på högre nivå kom jag in på seminariet. Det hette så . När jag väl gick ut gick jag på en högskola och fick alltså ett examensbevis från en högskola.I mitt län, , har vi stor arbetslöshet, och vi har en låg utbildningsnivå. Från min hemtrakt fick jag resa för att ta mig till högskolan. Jag fick bryta upp från bygden och byta bostadsort. Det var inte så enkelt. Det kändes verkligen svårt.När jag kom tillbaka till min bygd - eftersom jag stannade kvar i - började jag arbeta som rektor. På mitt första föräldramöte stötte jag på denna mentalitet igen. Ett antal föräldrar sade till mig: Vi behöver inte låta våra barn läsa engelska hos dig. Varför ska barnen göra det? Vi har klarat oss i vår bygd utan engelska. Vi gick direkt från skolan och fick jobb. Det kan våra barn också få. Det där är påhitt.Jag kunde känna igen mig i resonemanget eftersom jag hade stött på det även som ung, nämligen att det var onödigt att läsa eftersom det fanns jobb ändå. Men så ser inte verkligheten ut i dag.De senaste tio åren har av dem som studerat på kommit från vårt eget län. Men det finns en trend som gör att högskolan har större nationell dragningskraft. Vi får många studenter från övriga som går på . Vi har basnäringen och exportindustrin. Vi behöver utbildad arbetskraft till våra näringar. Då känns det bra att vi har kunnat förse vårt län med de eftertraktade arbetare som behövs.Men sker neddragningar. De står både , , och för. Vi mister 186 miljoner som i stället går till universiteten. Det är inte så bra för vår del.När gjorde en granskning av , tillsammans med en granskning av 22 andra lärosäten, bedömde verket att var nivå A, den högsta . Det betydde att det fanns ett gott kvalitetsarbete och ett väl fungerande system, där det visserligen kunde ske förbättringar.Jag kände mig lite stolt när jag läste om detta första gången. Det var så jag kände att det var på min högskola. Men rykten har sagt att det finns indragna examensrätter. Det gör det inte, utan det finns ett stort antal utbildningar som fortfarande anordnas på . Det är förskollärare, grundskollärare, sjuksköterskor, socionomer, yrkeslärare och en mängd andra utbildningar. Vi behöver dem. Men regeringen drar ned på 5 500 platser i för våra ungdomar, trots att de ökar i antal . De blir alltså fler. I vårt län och i flera andra län har vi behov av utbildad arbetskraft, inte arbetslösa ungdomar utan välutbildade.Då måste jag ställa den fråga som jag har ställt i min interpellation: Är det verkligen rätt att dra ned på antalet platser just nu när det finns ett skriande behov av arbetskraft? Det behövs en mångfald av lärosäten och utbildningar med hög kvalitet i hela landet. De satsningar som regeringen gör på högre utbildning är viktiga och nödvändiga för att även fortsättningsvis ska ligga i framkant avseende utveckling och välfärd. Samverkan mellan lärosätena och näringslivet är betydelsefull och behöver stärkas lokalt, regionalt, nationellt och även internationellt. Högskolorna är viktiga tillväxtmotorer i regionerna.Blekinge Tekniska Högskola, BTH, är en av tydligaste profilerade högskolor inom tillämpad it och innovation för hållbar tillväxt. BTH uppfyller väl de krav som kan ställas på ett kvalitativt bra lärosäte och har nödvändig spetskompetens med forskning och utbildning av hög kvalitet. Kvalitetskraven ska naturligtvis vara höga och är grundläggande i sammanhanget när vi diskuterar universitet och högskolor.Ungefär 20 procent av BTH:s elever kommer från närområdet. Resten kommer från övriga , och övriga delar av världen. BTH bedriver också forskning - ungefär en tredjedel av verksamheten.BTH ligger på tio-i-topp-listan i EU och även i världen inom området programvaruteknik och hållbar utveckling. Det är resultat som bygger på rankning och har presenterats i flera olika ansedda facktidskrifter och rapporter . En bidragande orsak till den höga rankningen är att forskningen är inriktad på industrinära frågor, till exempel samarbete med välkända företag som , , , och . Den höga rankningen har tyvärr inte gett utdelning i tilldelade medel och nya platser. Tvärtom har BTH tvingats till neddragningar.Det är viktigt att notera att BTH har universitetsstatus inom kunskapsområdet teknik och utbildar till exempel civilingenjörer. De utbildas således inom ett område där arbetsmarknaden ropar efter arbetskraft. finns rekryteringsproblem och flaskhalsar, stor brist och stor efterfrågan på arbetskraft. BTH har profilerat sig inom it-sektorn och kan medverka till att den branschen får personer med rätt kompetens, till exempel it-ingenjörer och tekniker. Här kan BTH göra stor samhällsnytta.Det bedrivs också forskarutbildning, som vi har hört tidigare i debatten. Mycket forskning sker inom it-området. Här kan väckas nya innovationer och nya framtidsidéer. kommer de nya idéerna fram vid de små enheterna. Det finns goda exempel på detta.Fru talman! har varit framgångsrik när det gäller samverkan med såväl det omgivande samhället, näringslivet som den offentliga verksamheten. Jag har tidigare nämnt stora internationella företag, men det finns självklart också samverkan med regionala aktörer, både offentliga och privata. Det sker bra samverkan med universiteten, näraliggande i , Linnéuniversitetet, med flera. Det finns också samverkan med internationella universitet och högskolor.För och även nationellt är det viktigt att BTH ges förutsättningar att utveckla sin verksamhet, och med hjälp av den internationella inriktningen med studenter från i stort sett hela världen kan värdefulla kontaktnät för framtiden skapas. Att locka studenter, lärare och forskare på en global kunskapsmarknad är en viktig utmaning. Studenterna kan också erbjudas bra bostäder utan att behöva köa. Det behövs framtidstro, tillförsikt och möjligheter att planera och satsa . Regeringens satsningar på högre utbildning, inte minst den utökade civilingenjörsutbildningen, är nödvändig för att ska klara den internationella konkurrensen. Här kan BTH vara med och utbilda de nya ingenjörerna. är en högskola med framtidsmöjligheter och en högskola i tiden. I går var vi på ett möte med i . Då var det mycket diskussion om läget i länet. Det gällde alltifrån den låga utbildningsnivån i till den dåliga matchning som råder mellan arbetslösa och lediga arbeten, som hade starka synpunkter på.Men diskussionen handlar naturligtvis inte bara om utbildningens betydelse utan även om högskolans roll i . Alla i den här kammaren är helt överens med minister om att den spelar en oerhört stor roll. Men om man flyttar frågan till verkar det som att alla är överens om det utom utbildningsminister är väldigt märkligt att vi inte hittar några som ställer upp på regeringens idé att man i ett län med den högsta arbetslösheten och den lägsta utbildningsnivån, i ett län som är väldigt beroende av alla utbildningssatsningar och kvalitet, gör tvärtom. Där går alltså in och skär ned. Hans motivering är: Det är dålig kvalitet, och då skär vi ned.Finns det motsvarande resonemang när det gäller andra viktiga funktioner i samhället? Om polisen utreder för få brott, föreslår ministern att vi ska skära ned? inte fungerar i tillräcklig omfattning, skär vi ned resurserna där? Är det ett sätt att möta utveckling? Är det också ett sätt att se till att det kan bli en bra utveckling? Nej, det tror vi inte. Jag är helt övertygad om att håller med om det.När vi träffade i går pratade vi också om en generationsväxling, och vi fick reda på att det finns ungefär 4 200 små företag, rent av soloföretag, i som blir satta under lupp därför att man förhoppningsvis kan klara av en generationsväxling. Det krävs också insatser om man ska klara detta. Det krävs insatser i kunskap. Här har också högskolan en väldigt viktig roll att spela.Då duger det inte, , att säga: Nej, vi satsar bara på kvalitet. Det finns ett akademiskt tänk i det, inte för att det finns något som helst förakt för akademin, men det finns en verklighet som måste mötas och ett stort behov. Visst kan man dra på smilbanden när man pratar om detta, men det är oerhört allvarligt.Frågan är alltså: Hur får vi i bättre fart på ekonomisk verksamhet, företagsamhet, bättre välfärd och så vidare? Och vilken roll spelar högskolan i detta?Då är överens med mig och alla andra om att högskolan är oerhört viktig. Men varför i det läget vända på resonemanget och med en von oben-attityd säga: Det är för dålig kvalitet, och därför drar vi ned ännu mer hos er. Det förstår inte vi i . Det skulle vara väldigt bra att få ett konkret svar som är byggt på sunt förnuft och logik, eftersom alla vet att det finns ett starkt samband mellan bra utbildning, högre utbildning och låg arbetslöshet. har vi hög arbetslöshet och låg utbildningsnivå, och i det läget väljer att skära ned.I detta anförande instämde och (båda S). Som utbildningsministern ser är det här en fråga som engagerar. Jag hade inte tänkt gå in i debatten, men när jag hörde mina kamraters inspirerande inlägg tänkte jag att jag måste försöka bidra på något sätt. Jag talar utifrån den situationen att jag inte har en högre utbildning. Däremot har jag i mitt arbete sett behovet av att gå till högre utbildning.I vårt län, , har det bedrivits en ganska kraftfull aktivitet för att stimulera till att gå till högre utbildning, som ger möjligheterna. Jag kommer från , och det är rätt stort, yvigt och glest. Traditionen av utbildning, framför allt högre utbildning, är inte så stark. Då blir frågeställningen ändå större: Hur kan man bestämma sig för att i ett län som har lägsta utbildningsnivå inte göra det möjligt för dem som vill att studera på högre nivå? Det är det ena.Det andra är en rak konsekvens av detta. Vi har erfarenheter av en ganska utbredd distansutbildning. Min känsla är att vi nu upplever att den beskärs rejält, utifrån att man vill fokusera och centralisera för att spara pengar. Det slår också väldigt hårt mot glesbygden.Ett exempel som jag är stolt över är den polisutbildning som vi hade på distans i . Det är ett ypperligt exempel på hur man med utbildningsverktyget kan få arbetskraft från orten, och arbetskraft som befinner sig i den delen av livet att det skulle vara praktiskt omöjligt att resa till en universitetsstad och bo där därför att man har familj och barn. Allt detta påverkar.Då blir återigen frågan, som utbildningsministern har fått : I det läge som är i med extremt hög arbetslöshet och låg utbildningsnivå, varför skapar inte regeringen förutsättningar för att göra förändringar i detta?Jag vet att det finns de i alliansregeringen som pratar om en levande landsbygd. Det finns verktyg för att skapa det, precis som jag belyser. Grundfrågan, som vi tjatar om så att utbildningsministern nog blir mer än nöjd , blir: Varför sker det som sker just nu? Jag säger som flera har sagt, att jag hade egentligen inte tänkt ge mig in i den här diskussionen. Men efter att den har flutit ut så pass mycket och inte bara gäller högskolan i , som interpellationerna handlar om, känner jag att jag vill komma in och säga någonting utifrån de regionala högskolorna. Det var egentligen som inspirerade mig att med eget vittnesbörd tala lite grann om högskolesituationen.Jag tror, fru talman, att vi står inför någon form av utmaning när det gäller skolväsendet över huvud taget och speciellt högskolelandskapet. Några av utmaningarna kan bero på att vi måste lägga om politiken så att vi följer utmaningar som gäller de demografiska faktorerna.