· GZ10449 · 2012-09-13 14:32:02 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra möjligheten att nödvändiga investeringar för att möjliggöra gruvdrift i Västerbergslagsområdet och för att stärka exportindustrins konkurrenskraft kommer till stånd.Till följd av den mycket snabba tillväxten i och andra har den svenska gruvnäringen haft en mycket god utveckling . Befintliga gruvor har gått på högvarv och ett flertal nya har öppnats eller kommer att öppnas. Detta skapar jobb, tillväxt och exportmöjligheter i många delar av landet, inte minst i . Arbetsförmedlingen räknar med att upp till 5 000 arbetstillfällen kommer att skapas i gruv- och mineralindustrin de kommande åren.Den ökade brytningen exponerar dock de brister som finns i transportsystemet vad gäller bärighet, kapacitet, drift och underhåll med mera. I sin kapacitetsutredning pekar också på att gruvnäringens behov behöver tillgodoses snabbt. För att till fullo utnyttja de möjligheter tillväxten i gruvnäringen ger, föreslår regeringen en satsning på gruvrelaterad infrastruktur på . I detta ingår inte bara investeringar i och i vägen mellan och utan också ytterligare satsningar på gruvnäringen i bland annat Bergslagen, vilka kommer att hanteras i den så kallade åtgärdsplaneringen. Det pågår en intressant och spännande utveckling i Bergslagsområdet med flera nya gruvor som är på gång att starta. Det handlar bland annat om Håksbergs och Blötbergets gruvor. Det handlar också om en gruva i . Detta handlar om en gammal gruvtradition som tas upp på nytt. Om sådana planer ska kunna genomföras krävs det en infrastruktur som fungerar. Det är oerhört viktigt. Därför krävs en ordentlig planering som också är realistisk och genomförbar. Det krävs också ekonomiska medel som håller i sammanhanget. Vad jag har förstått av det som har presenterats från regeringen har man till gruvrelaterad infrastruktur, som man kallar det, anslagit . Detta syftar i huvudsak på och vägen mellan och . Sedan finns det en öppning för ytterligare satsningar i bland annat Bergslagen. Då är frågan: Hur omfattande är dessa satsningar i bland annat Bergslagen? Hur stor andel av detta belopp handlar det om för Bergslagens del? Jag är rädd för att det utrymme som man antyder i detta sammanhang inte räcker. För att ordna en godtagbar förbindelse mellan och som ska vara huvudtransportleden för malmen handlar det om ett behov av investeringar på nivån 2-2 ½ miljard kronor totalt sett. Det handlar om nya mötesstationer, om förlängning av bangårdar, om förbättrad kraftförsörjning och om förstärkning till högre axellasttryck. Klarar man av att verkställa detta inom ramen för de belopp som man nu har presenterat från regeringen? Jag känner fortfarande en tveksamhet till och oro för om detta är möjligt. Jag funderar också på om detta verkligen i detalj är genomdiskuterat med de aktuella företagen och med . Finns här de direktiv som behövs för att kunna fullfölja detta? Det som presenterades inledningsvis var att beslut om detta ska fattas . Frågan är om det räcker för att man ska kunna få i gång verksamheten till 2015-2016. I samband med infrastrukturpropositionen måste man lämna ett uppdrag till . Sedan måste det göras en åtgärdsplanering i sammanhanget. Detta måste ske . Då är frågan: Ska allt detta ske på ett sådant sätt att man kan komma i gång 2015-2016 med gruvdriften, eller ska vi räkna med en senare start av verksamheten? Och i vilken mån är detta förankrat inom och hos de aktuella företagen? Jag är alltså tveksam och fundersam till beloppets storlek och om pengarna räcker. Jag undrar också om planeringen är så långt gången att hela denna process är trovärdig. Jag tror att man i detta perspektiv ska ha med att skrev denna interpellation eller dagen efter att regeringen gjorde en presentation av en del av det som komma ska när det gäller satsningarna på Ostlänken och delen . Kanske saknade man då vad som händer i Bergslagen. Men någon vecka senare kom partiledarna med gruvpaketet. Då är frågan: Har vi tagit reda på vad som gäller? Att man ska påbörja ny gruvdrift i Bergslagen och i dessa tre olika gruvor har varit känt ett tag, och arbetet har intensifierats rätt rejält, inte minst i regi. nämnde själv att man skulle ta sträckan . Det är bland annat den sträckan som man har tittat på i närtid eftersom detta inte gäller bara gruvnäringen. Vi har andra stora företag som också är beroende av att komma ut den vägen på en sträcka som har dålig bärighet och som ger problem till exempel för ABB att komma ut, inte minst när det gäller tyngden på deras transporter. Därför har man särskilt identifierat att om gruvdriften nu ska komma i gång i några av gruvorna fram till 2015-2016 måste en del av åtgärderna genomföras redan 2013-2015. Det handlar bland annat om att titta på olika kapacitets- och bärighetsåtgärder i , till via . Man behöver också titta på anslutningarna i hamnen, även kopplat till gruvan eftersom det är viktigt att det hänger ihop. Det finns en hel del broar som behöver förstärkas. Men vi behöver också titta på kraftförsörjningen. Man har tittat på , och man behöver hitta en hantering. De delar som man så här långt kommit fram till motsvarar en kostnad av ungefär 900 miljoner; det är det som ligger i närtid.Jag tycker att det är viktigt för att också känna till att de 3,5 miljarderna anslås - hyfsat kopplade till närtid. Infrastrukturpropositionen kommer efter budgeten och ska sträcka sig och framåt. I den ligger en stor del av drift och underhåll. Naturligtvis blir en del kopplat även till de här berörda banorna. Men då är det år längre fram därutöver.Som svar på frågan om detaljer eller om vi ens tittat på detta är svaret: Ja, det har gjorts och då i nära samarbete med berörda företag, med såväl gruvnäringen som andra viktiga aktörer runt omkring som är användare.Det tittas också på malmtransporter på lite . nämner att man totalt kanske kommer upp till 2 miljarder. Det handlar om ytterligare förstärkningar i kapaciteter som behöver göras, kanske kopplade till och även . Beroende på vart malmen sedan ska ta vägen - inom eller till - blir frågan i diskussionen om malmen ska gå ut via en västkustshamn. Det har talats om och . Det jobbas också med förstärkningar kopplade till hamn. Men är det Europatransporter och det fungerar med omlastning och inte tar för mycket tid eller kostar för mycket finns också båtvägen via och ut, i och med att i ska vara färdig 2017. Men då är vi ytterligare steg framåt.Det vi har gjort handlar om att först ta reda på vad som behöver göras för att klara gruvdriften som kommer i gång 2015-2016. Sedan tittar vi vidare framåt. Vare sig informationen i första steget eller informationen i andra steget var väl särskilt konkret. Det som kallas gruvpaketet och det som i officiell mening presenteras när det gäller Bergslagen är bara några få ord som egentligen inte med någon tydlighet beskriver vad regeringen avsett att göra och som inte heller beskriver vad man i pengar egentligen är beredd att avsätta.Jag tycker alltså att man vare sig i första steget eller i andra steget varit särskilt tydlig från regeringens sida. Därför uppstår naturligtvis frågor om vad som kommer att hända och om det är genomarbetat.Ministern säger nu att 900 miljoner absolut garanterat, om jag förstår detta rätt, i ett första steg kommer att gå till Bergslagsdelen. Jag hoppas att det är korrekt uppfattat att vi nu kan räkna hem 900 miljoner. Ministern får väl i sitt nästa inlägg vidimera om det är så.Det är många saker som behövs. Ministern beskriver som någonting som man, uppfattar jag, i ett senare steg behöver ta ställning till. Jag tror att man måste ta ställning till och till hur man redan i första steget på ett bra sätt ska anknyta här. Det är ju här transporterna ska gå. Därför tror jag inte att man bara kan säga: Det där tar vi senare.Som en passning vill jag skicka med att de bitarna , i ett inledande skede, behöver ses över.Det är inte bara departementet som tar kontakter i de här sammanhangen, utan det kan även en enskild riksdagsledamot göra. Jag får väl inte vare sig från de myndighetskontakter eller från de företagskontakter jag har samma entydiga bild av glasklarhet som ministern försöker ge. Det kan vara så att uppdrag till måste presenteras på ett tydligt sätt. Kanske måste det ske i infrastrukturpropositionen . Vidare handlar det om att Bergslagsdelens behov måste markeras och om att man där väldigt specificerat måste ange vad som ska göras så att det verkligen kommer med i den åtgärdsplanering som måste vara klar . Annars kommer det här inte att fungera.En sak är att i allmänna ordalag i olika sammanhang tala om det här. Men när det sedan kokar ned till penningfördelning och till de exakta konkreta uppgifterna som ska genomföras är det genom de långa ledtiderna och de planeringstider som finns i dessa sammanhang oerhört väsentligt att direktiven är mycket klara och tydliga.Jag skulle vilja uppmana till att ytterligare en gång ordentligt se över detta med . Den är det tvunget att lägga in för att det här ska fungera.Vidare handlar det om nya mötesstationer, en förlängning av bangårdar, en förbättrad kraftförsörjning och en förstärkning till ett högre axellasttryck.Det är riktigt att det här, som ministern konstaterar, inte rör bara gruvnäringen. Vi har också , , Outokumpu - ja, en mängd olika företag. Det skulle behövas en betydligt större satsning på infrastrukturen för godstrafiken i hela Bergslagsregionen. Spåren är nedslitna. Underhåll har inte skett på det sätt som skulle kunna krävas i sammanhanget. Därför måste ytterligare åtgärder vidtas.Det här löser alltså inte hela problemet. Möjligen är det början på en process. tycker jag att det finns saker i sammanhanget som regeringen och nog bör jobba ytterligare med innan man kan säga att detta är hemma. I det samlade paketet i närtid, , avsågs en del även för Bergslagen. Den summa som är kvar - detta blir tydligare i infrastrukturpropositionen - är ungefär 1,4 miljarder när vi räknat bort det som är för Pajalaområdet och för Malmbanan.Det jag tycker är viktigt är att vi har perspektivet: Vad händer här och , på plats till exempel i gruvnäringen? Vilka behov har ABB, eller företagen runt omkring där uppe? Vad behöver göras i närtid?Nu finns det möjligheter att ta med det både i budgetpropositionen för och i infrastrukturpropositionen - och framåt.Vad vi vet är att några av gruvorna är i stånd att börja leverera och att komma ut med sina transporter 2015-2016. På det har vi tittat mer i detalj - som jag inledningsvis nämnt.Sett framåt i tiden ska vi också ha med oss att några gruvor inte alls har kommit i gång. Hur ser planeringen ut? Vi måste veta vad som behöver göras och när det kan göras för att även få in det i den formella gången.Det är riktigt, som säger och kan se fram emot, att i den infrastrukturproposition som ska presenteras kommer själva ramen för infrastrukturen. Det är viktigt att tänka på godsstråken och arbetspendlingen men också på detta med storstad. Vi har också valt ut gruvnäringen som en enhet.Under resten av hösten och fram kommer att titta på särskilda objekt till exempel när det gäller bärighet, mötesstationer och vad som behöver göras var i fråga om kraftförsörjning och sådant som också behövs. kommer ett sådant förslag. Det går ut på remiss. Sedan fastställer regeringen det här 2014.För att inte tappa tempo - här är det ju liksom processer som går i flera led - har vi saker som vi vet behöver göras nu och för vilka pengar finns. tillsammans med de andra vet rätt så väl, men det är klart att de inte kan ge besked förrän beslut de facto är fattat i . Jag tror att det är ganska viktigt att de håller sig till den formen.Vad händer sedan, med sikte ? Ja, då har vi det fortsatta arbetet. Det finns redan med i diskussionerna. Jag får propåer, får propåer och även de andra bolagen får propåer från , från och från Mälarhamnar. Alla vill de att transporterna ska gå via dem.Vi tittar då på en helhetslösning. Vad är behovet? Vad är det mest optimala? Det handlar ju också om kapaciteten. Gör man till exempel en dragning där tågen går åt det ena hållet behöver de kanske gå tomlastade på en annan bana hem för att få så mycket omledningsförmåga och få fram så mycket kapacitet som möjligt. Sådant tittas det också på.Mitt besked till är: Ja, vi tar det här på stort allvar. Ja, jag tycker att det som ska ske i närtid och som behöver göras kommer det att finnas möjligheter till. Beslut kommer att fattas när infrastrukturpropositionen och budgeten antagits. jobbar tillsammans med de andra på vad som behöver komma därefter. Det kommer att kunna redovisas i åtgärdsplaneringen. Ministern beskriver det förhållandet att alla vill att transporterna ska gå via dem. I det ligger också olika krav från många håll på att man vill ha investeringar av olika slag. Jag känner väl till det lobbyarbetet. Jag förstår också att det är intensivt.Här gäller det att bestämma sig. Vilka är huvudprioriteringarna i sammanhanget? I det här sammanhanget är sträckan oerhört viktigt för att detta över huvud taget ska av och måste nog anses som en huvudprioritering.Det gäller att göra detta grundligt så att det fungerar så långsiktigt som möjligt. måste man också peka ut vad det är som gäller för att det ska bli långsiktigt hållbart, annars kommer det att ligga kvar underhållsbehov och en lång rad problem som kommer att dyka upp. Bergslagsområdet har inte heller varit särskilt prioriterat när det gäller investeringar i järnvägsinfrastruktur.Det är bra om man kan börja göra någonting här, men jag tycker att en kravbild på 2-2 ½ miljard kronor i det här området med så oerhört många godstransporter är mycket modest i sammanhanget. Det behövs egentligen mycket mer för att klara av alla de behov som finns hos de tunga industrierna i det här området.Det ska bli intressant att se vad som kommer i infrastrukturpropositionen och budgetpropositionen. Det ska bli intressant att se hur man hanterar frågan om åtgärdsplaneringen. För mig handlar den här debatten om att sätta press på ministern att fullfölja de här olika sakerna på ett sådant sätt att vi ser resultat. Det är oerhört viktigt för oss som bor och lever i det här området att gruvnäringen kommer att få den start som vi alla är ute efter.Jag hoppas att budskapet är klart och att ministern följer upp det på ett sådant sätt att vi också ser bra resultat i praktiken. Precis som beklagar jag att järnvägen har tillåtits att bli så eftersatt även i Bergslagen. har den här regeringen vänt detta för att se till att den järnväg vi har ska fungera robust och pålitligt, annars är det ingen som vill transportera på järnvägen. Det måste också passa i hela trafiksystemet i kombinationen av alla trafikslag. I det här sammanhanget gäller det att få transporterna på järnväg att sedan gå vidare med sjöfart. Det måste fungera hela vägen.Jag tycker att det är en fantastisk möjlighet att gruvnäringen återigen startar efter att ha legat död . Det ger en ny möjlighet.Låt mig repetera. Vi fokuserar på delarna från via och ned till . Om gruvnäringen i fortsättningen inte skulle ha en potential som vi ser framför oss är detta ändå åtgärder som behöver vidtas, inte minst för ABB:s och skull. De använder eller hamn, och hamn är en djuphamn. Detta behöver inte vara förgävesinvesteringar, utan de kommer att behövas ändå.Därtill tittar vi på hur vi kopplar ihop det övriga järnvägssystemet beroende på hur utvecklingen i gruvnäringen kommer att se ut och vad man kommer att behöva transportera vidare. Det systemtänket finns hos , och vi möjliggör det genom att vi höjer anslaget rejält för drift och underhåll. Vi kommer också att behöva göra en del nyinvesteringar, vilket också kommer att gagna Bergslagen.