· H010113 · 2012-11-20 15:23:38 — Naturligtvis tycker jag att det är en fördel att vi ser till alla trafikslag som står till buds. För att kunna ta sig fram på ett bra sätt, oavsett om man reser eller om det handlar om godstransporter, gäller det naturligtvis att de är så optimala som möjligt. Ännu hellre hänger de ihop. Förutom att godstrafik på järnvägen behöver få bättre förutsättningar - det råder ingen tvekan om det - behöver vi också jobba på hur sjöfarten ska kunna fungera , inte minst om vi pratar om hamn och de utmaningar som finns för om ett tag. Det handlar också om att vi har bra möjligheter för flyget, naturligtvis.När det gäller och underlaget från är det så att man i de remissvar som kommit in har tagit hänsyn till det slutliga underlag som regeringen fick in. Det var inte bara från man hade synpunkter på underlaget för prognoser, utan det finns även i andra delar i landet. Sedan är saker och ting inte skrivna i sten; det händer saker och ting framöver. Ska jag vara en riktig glädjespridare till när det gäller de planerade stråken och korridorerna är det kanske med glädje man bygger både väg och järnväg i . De hade korridor som låg . När det gäller arbetet med och hela den sträckningen, E4:an, finns det farmödrar som har väntat på att detta ska börja hända. säger jag inte att det behöver ta så , men det är bra att det finns en korridor utmärkt. Det ökar nämligen åtminstone förutsättningarna, så att man inte glömmer bort det. Har man byggt över en korridor minskar förutsättningarna att kunna göra det som faktiskt också behövs. har frågat mig vad jag gör för att förbättra kommunikationerna för arbetspendling i samt vad jag avser att vidta för åtgärder för att påskynda arbetet med att färdigställa för att öka trafiksäkerheten och framkomligheten mellan städerna och Boden.För näringslivets möjlighet att växa och utvecklas är minskade avstånd för arbetspendling och förbättrad rörlighet på arbetsmarknaden viktiga. Regeringen föreslår i proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem en stor satsning för att öka kapaciteten i transportsystemet. Regeringen satsar sammanlagt på drift och underhåll samt investeringar för utveckling av transportsystemet. Som en del för att stärka näringslivets konkurrenskraft föreslår regeringen investeringar i förbättrad infrastruktur för gruvnäringen i norra . För att gruvindustrin ska kunna fortsätta att fungera som tillväxtmotor och jobbgenerator inte minst i kommer bland annat och vägen mellan och att rustas upp. Sammanlagt investeras ca i gruvrelaterad infrastruktur i hela Sverige.Infrastrukturpropositionen sätter ramarna och utgör grunden för åtgärdsplaneringen. kommer regeringen att lämna direktiv till om att inleda åtgärdsplaneringen. I direktiven kommer regeringen att beskriva de förutsättningar som gäller för planeringen. gör sedan ett förslag till nationell långsiktig plan för transportsystem som överlämnas till regeringen . är inte en del av det av utpekade nationella stamvägnätet. Det innebär att investeringar på beslutas i länsplanen för . Av detta följer att det är i som, inom den ram för länet som regeringen kommer att besluta om och eventuell medfinansiering, har ansvar för att prioritera investeringar på . beslutar regeringen om en ny nationell plan för infrastrukturen 2014-2025. Regeringens inriktning är att länens planer för kommer att fastställas i samband med detta. Jag får börja med att tacka statsrådet för svaret. är ett län där det sker miljardinvesteringar. Jag vet att statsrådet både är väl insatt i detta och har haft möjlighet att besöka området. En stark expansionsfas råder i ett flertal näringar med exportinriktning. Gruvnäringen är givetvis det som kanske tar mest utrymme i medierna och står för merparten av investeringarna. Även besöksnäringen, skogsnäringen, biltestverksamheten, och andra näringar gör dock betydande satsningar för framtiden.Detta sammantaget ökar trycket på en redan ansträngd infrastruktur i som län. Vägar, järnvägar, flyg och sjöfart måste byggas ut för att de investeringar som görs också ska kunna utnyttjas till fullo. Jag tycker att det är ett nationellt intresse eftersom investeringarna i första hand kommer hela nationen till del. Statsrådet lägger i sitt svar till mig väldigt mycket fokus på gruvnäringen och hur malmen ska transporteras. Det är bra och viktigt, men det är väldigt lite svar på min fråga om arbetspendling. Frågan är nämligen hur människor ska färdas bra och säkert i ett län som . Behovet av arbetspendling ökar . Antalet kilometer och antalet minuter man reser per dag ökar sakta men säkert, och en alltmer rörlig arbetsmarknad leder till att många prioriterar boendet och väljer att resa till arbetet. En säker, miljöanpassad och kostnadseffektiv kollektiv trafikförsörjning och ökade möjligheter till arbetspendling inom och utanför länet är en förutsättning för fortsatta utveckling.Länet befinner sig i en utvecklingsfas, en expansiv fas, där mycket stora investeringar görs. Allting pekar också på att detta kommer att fortsätta. Därför tycker jag fortfarande att det vore intressant att få möjlighet att höra vad statsrådet gör för att förbättra kommunikationerna för arbetspendling i norra , samt om statsrådet är beredd att ge Trafikanalys i uppdrag att undersöka hur arbetspendlingen ser ut i den norra regionen i ett större perspektiv. Det senare skulle vara med syfte att hitta åtgärder som kan underlätta arbetspendlingen för de människor som arbetar i norra . Ett liknande uppdrag fick Trafikanalys för att mer specifikt rikta in sig på de stora städerna och regionerna kring våra storstäder. Det vore intressant att höra om Trafikanalys kan få ett liknande uppdrag med fokus på den norra regionen. var väg 97 både framkomlig och trafiksäker. Det har varit en väldigt olycksdrabbad vägsträckning i som successivt under har blivit bättre och bättre. Där har både kommun och Bodens kommun tagit ansvar genom att förskottera pengar, och det är jättebra. är det den tredje etappen som ska fixas till, och det ligger inom plan.Jag tänkte hålla mig till vad var inne på, det som hans interpellation handlar om, arbetspendling. Arbetspendling sker inte bara på statliga vägar utan även på kommunala vägar och på enskilda statsbidragsberättigade vägar. Det vi ser i , bland annat i min hemkommun, är att kommunernas vilja att ge bidrag till de statsbidragsberättigade enskilda vägarna går ned. I har man slutat med det helt och hållet, fast kommunen använder de här vägarna för transporter till sina egna anläggningar och vattenverk, för skolskjuts och en mängd kommunala transporter. Ändå vill de inte vara med och finansiera dessa vägar.Staten gör sitt, men det gör inte alltid kommunerna. I ett detaljplanerat område i centralorten och större befolkningscentra sköter kommunen det här. Jag betalar för det via skattsedel, kommunalskatten. Bor jag däremot ute i en by får jag fixa vägen själv, jag får sköta underhållet själv och jag får statsbidrag till det. Många upplever det här som en orättvisa. De som bor på landsbygden har vissa förutsättningar, de som bor på centralorten får det fixat för sig. Staten tycker jag tar sitt ansvar, men det gör inte alltid kommunerna. Här tycker jag att man ska gå längre och till och med ge kommunerna en skyldighet att hjälpa till med de enskilda statsbidragsberättigade vägarna. Jag tycker att fråga till mig om ett uppdrag till Trafikanalys att titta på arbetspendlingen i norra kanske inte är så dum. Vi gjorde det särskilt med fokus på storstäderna inför kompletteringen av infrastrukturpropositionen eftersom just arbetsresor av det stora antalet pendlare, framför allt i kollektivtrafik, till görs i storstäderna. Jag ska absolut ta med mig frågan, tanken är inte alls dum. Det gäller att väga in hur transportsystemet ser ut och vart man de facto arbetspendlar. Vi kan se att av alla resor som görs är kortare än . Längre upp i åker man ibland betydligt längre än . Förutsättningarna är naturligtvis olika. När järnvägens kapacitet på ökar blir det bra även för sträckan avseende just blandningen av olika trafikslag. Sedan är det mer gruvnäringsrelaterat ju närmare man kommer och vidare bort mot . Det finns olika avvägningar som staten har gjort, inte minst i ett Norrlandsperspektiv. Den diskussionen har vi haft i kammaren tidigare. Man har speciella Norrlandskriterier för vägarna relaterade till hastighet. handlar det om tiden att komma närmare ett kommuncentra. På vägar där man annars skulle ha haft en lägre hastighet har man behållit högre. Det gäller att hitta en bra relation mellan framkomlighet och trafiksäkerhet.Nu nämndes just . Jag vet att både och som kommuner går in och förskotterar. Tanken är väl att i sin helhet ska kunna vara klar till 2017. Jag tror att det bara är en deletapp kvar mellan och Sävast. Där pågår projektering, och enligt hoppas man kunna skriva avtal under nästa år.När det gäller arbetspendling gör staten - det beror givetvis på hur man väljer att transporteras - insatser via avseende gång- och cykelvägar, busshållplatser, samåkningsparkeringar, tillgänglighetsanpassningar på stationer och busshållplatser, bidrag till kollektivtrafikanläggningar och olika kollektivtrafikåtgärder. Flygupphandlingen är inte minst viktig för . Där gäller det framför allt de flygplatser där vi har upphandlad trafik - , , , och . Vi upphandlar via staten nattågstrafiken mellan , och . Staten står för själva underskottet. Staten ger ett driftbidrag för norrtågsupplägget, alltså regionaltrafik norr om . I övrigt försöker vi föra den dialog som kan behövas med kommuner och inte minst kollektivtrafikmyndigheter med mera för att hitta lösningar. Det är glädjande att statsrådet är beredd att fundera på ett uppdrag till Trafikanalys. När våra storstadsregioner har unika utmaningar i en stor befolkning och behov av en växande kapacitet brottas norra regionen med helt andra utmaningar i enormt långa avstånd, dåliga infrastrukturnät och en situation där perspektiv på hela resan sällan är verklighet. När det gäller kontakterna och övergångarna mellan de olika trafikslagen finns det mer att önska. , som en del av norra regionen, omfattar en fjärdedel av landets yta med långa avstånd mellan tätorterna. Det medför, som statsrådet var inne på, att befolkningen reser väldigt långa sträckor. är det enda län i landet som har landsgräns till två länder och är ett viktigt område för att knyta ihop de svensk-finska och svensk-norska arbetsmarknadsregionerna.Betydelsen av att kommunikationerna och infrastrukturen fungerar, samordnas och utvecklas är enormt stor. Här behöver vi gemensamt med kraft se till att det perspektivet tydligare understryks. Det handlar om regionens framtida tillväxt.Den väg i länet som är i stort behov av upprustning för att klara både besöksnäringens behov och arbetspendling, trafiksäkerhet och näringslivets behov är . Det handlar om E4 mellan och , E4 mellan och och E10 förbi . En del av det här arbetet påbörjas, vilket är jättebra. Till det kommer tjälsäkringen av grusvägar för att göra det möjligt att få råvaran från skogen. Specifikt på är sträckan mellan och en av landets mest trafikfarliga, en väg totalt på lite mer än där den kvarvarande sträckan att åtgärda är mellan och . Det är en viktig väg som har stått i fokus utifrån att det har varit stora problem med trafiksäkerheten och med effektiviteten när det gäller pendling. Man kan se att väldigt viktiga insatser har gjorts under de tio gångna åren, men trafiksäkerheten och möjligheten till en effektiv arbetspendling nås inte förrän den sista sträckan också är på plats.Trafikverket pekar på att det här tidigast kan börja byggas . Jag nöjer mig inte med statsrådets svar, att det är i som har ansvaret att prioritera. Som statsrådet själv skriver i sitt svar är det prioriteringar inom den ram som regeringen beslutar för länet. Även om kämpar med prioriteringar i ett län där mycket händer och där behoven är stora räcker det ändå inte till och går inte nog fort. Jag vill höra med statsrådet om hon är beredd att verka för ett höjt länsanslag till utifrån de stora utmaningar och behov som länet står inför. är av landets yta. Vi har tyvärr inte lika stor andel av befolkningen. Arbetspendling är ändå en vanligt förekommande del i norrbottningarnas vardag. I min hemkommun pendlar ett hundratal upp mot , , och Pajala.Det är inte bara fråga om vägstandard, utan trafiksäkerhetsfrågor kommer också in här för att människor ska ha en säker arbetspendling. pekade på en mängd viktiga sträckor som måste åtgärdas framför allt trafiksäkerhetsmässigt.Hastigheten är en sak. På många ställen måste det också till att man har övervakning så att det inte går för fort. Vi har tyvärr alldeles för många olyckor. Vissa av dessa olyckor är beroende på hastighet. Men väldigt många beror på en kombination av hastighet och dåligt väglag. Först gäller det länsplanerna. Det är de ramar som regeringen anger för varje län. Jag kan instämma i fråga om ministern åtminstone under när vi i har den utveckling som vi just nu har är beredd att medverka till att vi kan öka länsanslaget så att vi kunde bygga bort de problem som finns. Man kan tänka sig att man gör det för framtiden och helt enkelt för över pengarna.Varför man har plockat fram just 55 vägar vet jag inte. Men Motormännen gjorde i varje fall det. Man plockade fram de 55 farligaste vägarna i . E20 genom var nummer 1. Det råder inget tvivel om den saken. Men fanns också med på den listan.Vi som bor i regionen vet att det är en olycksdrabbad väg. Det händer olyckor, och det har hänt många fler olyckor tidigare innan vi fick den mötesseparering som vi nu har fått mellan och Sävast och från till . Men det finns fortfarande en lång sträcka mitt emellan som måste åtgärdas snarast.Om vi talar om arbetspendling i stort ska vi också lägga till väg E10. talde om sträckan förbi . Jag skulle vilja lägga till sträckan mellan och vintern är det ungefär som att köra rodel att åka efter den vägen. Man kan tro att det är en bana man åker. Det är snövallar och en väldigt smal väg. När lastbilar möts slår backspeglarna ibland i varandra. Det är inte rimligt att det ska vara på det sättet.När man hamnar bakom en långstradare eller en lastbil efter den vägen och har snörök är det inte speciellt roligt att vara ute och köra bil. Men tyvärr måste de som arbetspendlar göra det.Det är många människor som arbetspendlar till och från och . Från är det kanske något hundratal. Men det kommer människor från hela länet. Det kommer människor ända nerifrån som veckopendlar dit.Det är en stor trafik som sker efter de norrbottniska vägarna. Till det ska man också lägga väg E45. Den är på sina ställen väldigt dålig, och den används också för arbetspendlingen.Vad det handlar är trafiksäkerhetsåtgärder. Det handlar inte i första hand om att bygga ut och om till motorvägsstandard. Det handlar inte om det. Det handlar om att se till att vi får en trafiksäker väg så att människor kan känna trygghet när de ska arbetspendla.Hur det ska gå till i där nu arbetspendlingen kommer att öka med de smala vägar som är upp dit vill jag bara inte tänka på. Vägen från över är väldigt undermålig. Visst har det gått bra när det inte varit så mycket trafik där. Men vad som kommer att hända blir i varje fall inte speciellt roligt.Man kan lägga till en liten ljusglimt i detta. Det är Norrtåg, som ministern tog upp. Det ska bli väldigt intressant att se när Norrtåg kommer i gång med sitt försök fullt ut hur det kommer att påverka pendlingen mellan och och om fler kommer att ta tåget. Jag hoppas det, men vi får se vad som händer. Tack, , för en viktig interpellation.Jag har tidigare debatterat i en interpellationsdebatt med om trafiksäkerheten på vägarna i skogslänen. Det är flest procentuellt som omkommer i skogslänen om man ser till trafiken och befolkningen jämfört med län.Jag går lite tillbaka till det var inne på från början. Jag tror att vi för sträckan kommer att se ett betydande underhållsbehov framöver när vägen börjar trafikeras.Jag har i mitt hemlän en malmväg som går efter väg 370 och 95 där transporterar malm från till vidare till och . Det är förstärkt för , och man kör nioaxliga släp. Den läggs om kontinuerligt.Där har vi gruvnäringen att tacka för att vi har en sådan bra väg i inlandet som vi kan trafikera. Men det är kontinuerligt långtgående underhållsbehov på den vägen, och då kör man ändå bara med . Det ska bli väldigt intressant att se hur det kommer att gå med vägen mellan och när man kommer i gång och kör med 90 ton.Fredrik ställde frågan utifrån arbetspendlingen i norra . Det är ganska viktigt att man får till en kartläggning också för att visa på att det inte går att arbetspendla kommunalt mellan många orter. Man är hänvisad till bilen. På många ställen är det inte ett alternativt. Det är för besvärligt och knöligt.Skulle vi kunna arbetspendla och åka med ett kommande Norrbotniatåg skulle du kunna ta dig från till två universitetsstäder på kanske . Det skulle göra arbetspendlingen betydligt bättre. Du skulle kunna utöka arbetsmarknadsregionerna i en betydande omfattning om man skulle få till det.Min fråga blir: Vad är ministerns svar? Hur ska vi kunna öka arbetsmarknadsregionerna? Är det behövligt att öka arbetsmarknadsregionerna? Är det behövligt att vi får en större dynamik så att man kan åka från sitt hem, kunna ta jobb på andra orter och bli konkurrenskraftig på arbetsmarknaden? Vad är svaret, så att vi kan ha en arbetsmarknadspolitik och en pendlingsmöjlighet även i norra ? var inne på att angränsar till två andra kamrater, nämligen och . Mitt mycket tydliga fokus som också återspeglas i den senaste infrastrukturpropositionen har varit att man måste tänka gränslöst. Det gäller transportmedel och över kommungräns, länsgräns och också landsgräns.Jag har en hel del samarbete med och inte minst . Man måste se hela transportsystemet hela vägen. Det får inte ta stopp vid en landsgräns. Där kan vi också jobba på många andra sätt för att underlätta. Människor själva upplever aldrig att de går över en så kallad gräns när de ska jobba eller vad de nu ska göra för någonting.Det har talats en hel del om . Det kan jag förstå, för det är en viktig pulsåder. Jämför man med andra vägar är det också rätt många fordon som går där . Det är nästan i stil med E10 som och jag har diskuterat i andra sammanhang. Det rör sig om 7 000-8 000 fordon , och det är många.Därför är det bra att man har lyckats få till separeringen med vajerräcken och annat där man har två-plus-ett, två-plus-två eller till och med motorvägsstandard på vissa delar. På sista sträckan saknas det dock och, som nämndes i debatten, på sträckan mellan och , , det här ligger i planen och skulle påbörjas mycket . Men enligt uppgift från för man en diskussion med både och om att hitta en förskottering och skriva på avtalen . Då finns förutsättningarna för att hela sträckan är färdig till 2017 i stället för att sista delsträckan påbörjas . Det är ett bra sätt att gemensamt lösa frågan.Länet har i sin plan som hanteras av inte bättre eller mer förutsättningar än de som där gives. Det föreligger en plan för 2010-2021, och är vi snart inne på 2014. är det tänkt att ramen ska vara i samma storlek; den ändras inte. När nu planen förlängs till 2025 är det tänkt att det ska ligga på ungefär samma nivå. Det är dock inte färdigt förrän vi har haft åtgärdsplaneringen. En del har också mer tydligt börjat blanda vissa objekt som kan ligga i nationell plan kombinerat med länsplanen beroende på hur man gör när man även där ser över gränser för att söka en lösning som mycket bättre täcker in helheten. Det arbetet kommer att påbörjas så fort som kammaren har fattat beslut om ramarna och inriktningen för infrastrukturen . Då kommer man att på allvar kunna påbörja en sådan diskussion.På slutet kom trafiksäkerheten upp, och det är förstås mycket relaterat till arbetspendlingen. Trafiksäkerhet är även fortsättningsvis viktigt.Det ställdes en fråga i samband med , och vi måste alltid vara beredda att både tänka långsiktigt och vara flexibla när det sker saker i vår omgivning, till exempel när en ny verksamhet startar. Det gäller också att se vad en ny järnväg eller väg får för konsekvenser på annan infrastruktur. Det har i uppdrag att följa och analysera. Jag hoppas att vi kan hitta en bra lösning så att vi inte behöver vänta till på en trafiksäker . Det är också ett tydligt besked från kommunen att man inte kan vänta till 2017 eller längre på ökad trafiksäkerhet på de sista 12 ½ kilometrarna.Jag ser fram emot fortsatta diskussioner eller ännu hellre att det ges ett uppdrag om trafikanalys med fokus på arbetspendlingen i hela norra regionen. En del av debatten har specifikt rört , men hela norra regionen delar ju samma verklighet med långa avstånd och ett stort behov av bättre möjlighet till arbetspendling mellan såväl kommuner som län och länder. Jag tackar för debatten. Länsanslaget har varit uppe. Länsanslagen i de nordliga länen är viktiga, bland annat för hur Norrtågs fortsatta utveckling ska kunna säkerställas och för hur vi ska kunna fortsätta köra tåg från till och från till . Här är länsanslaget helt nödvändigt.Infrastrukturministern talade om vikten av samarbete och goda relationer med våra grannländer. Jag tittade förrförra fredagen när infrastrukturministern debatterade Kvarkentrafiken med och . Jag blir dock lite bekymrad, för jag tycker inte att regeringen har signalerat vikten där. Både och tycker att hela E12, inklusive Kvarkentrafiken, är viktig.Europaväg 12 är dessutom under all kritik när det gäller trafiksäkerhet. Det är endast en liten del med mitträcke från och upp över ; i övrigt är det inget alls. Vägen är av yttersta betydelse, inte minst för en kommande stor basnäring, nämligen besöksnäringen. Det finns stor potential, och här är E12 jätteviktig.Jag hoppas därför att infrastrukturministern fortsätter samtalen med och regeringar i dessa viktiga frågor.