· GZ10238 · 2012-02-21 14:22:54 — har frågat mig om vilka insatser som jag planerar för att stärka life science-branschen i . har frågat mig om vilka insatser jag avser att vidta för att stärka svensk konkurrenskraft. Frågorna är delvis likartade, och jag har därför valt att besvara dem i ett sammanhang.Låt mig inledningsvis säga att beskedet från om att de avvecklar sin forskningsenhet i är nedslående. Jag tar det på största allvar. Jag vill också säga att jag delar uppfattning att life science-branscherna är mycket viktiga för Sverige.Tillväxt, internationell konkurrenskraft och näringslivets utveckling är något som regeringen har arbetat med och fortsätter att arbeta med. Alla företag gynnas av goda generella villkor för företagande. Därför har regeringen genomfört insatser och åtgärder för fler jobb och växande företag.Regeringen arbetar för en väl fungerande konkurrens, öppna marknader och fri handel. Regeringen har också genomfört en rad åtgärder för att tillgodose industrins krav på högkvalificerad arbetskraft och kompetens, effektiva forsknings- och innovationssystem, en trygg råvaruförsörjning, bra infrastruktur samt en långsiktig energi-, klimat- och miljöpolitik.Med det sagt vill jag intyga att jag är medveten om den hårda internationella konkurrens som råder och de förutsättningar som gäller för till exempel sektorer med högt kunskaps- och teknologiinnehåll. Det handlar bland annat om företagens höga forsknings- och innovationsgrad, långa utvecklingskedjor, offentlig sektor som främsta kund i många länder samt hög grad av reglering. är ett land som är utsatt för en hård internationell konkurrens. Vi jämförs ständigt med likvärdiga länder när de stora globala företagen fattar beslut om investeringar. Det är viktigt att kan fortsätta vara ett attraktivt land för industrin att förlägga sina forskningsanläggningar i, finna svenska partner för forskningssamarbeten och välkomnas av till exempel hälso- och sjukvården för att förlägga sina kliniska prövningar här.Ett av målen med arbetet med den nationella innovationsstrategin är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället, såväl i näringsliv och offentlig sektor som i civilsamhället, och därigenom öka förutsättningarna för konkurrenskraften för Sverige.Regeringen har också tidigare genomfört en rad insatser för att främja detta. presenterade regeringen en forsknings- och innovationsproposition som medförde en rekordhög medelsförstärkning om , där den medicinska forskningen var ett av tre prioriterade områden. Regeringen arbetar nu med kommande forsknings- och innovationsproposition, som är planerad att komma . En central fråga för mig i detta arbete är hur vi kan förbättra just samverkan mellan näringsliv och universitet och högskolor, liksom hur nyttiggörandet av forskningsresultat kan öka. Jag får börja med att tacka statsrådet för svaret, som sig bör.Sedan vill jag hänvisa till en debattartikel som fanns i på Brännpunkt för exakt , nämligen . Det var jag, som då var finanslandstingsråd i , tillsammans med kommunalrådet i , , som var oppositionsborgarråd i , och , som då var vår näringspolitiska talesperson, som skrev den eftersom vi var oroliga för det slag som då drabbade genom Astras första varsel och hot om nedläggningar.Vi varnade då för vad som skulle kunna hända. Vi skrev bland annat:"Regeringen måste nu ta snabba initiativ och tillsammans med diskutera vad som kan göras för att bibehålla forskningen i . Samtalen bör bland annat handla om statliga resurser för nya samarbeten mellan universiteten, sjukvården och industrin, hur staten bör agera för att förse industrin med forskarutbildade personer med gedigen kompetens och hur möjligheterna för utländska forskarstuderande att vara verksamma i efter examen kan förbättras. Samtal om hur den viktiga kliniska forskningen kan prioriteras tillsammans med verksamhet behöver också föras.Regeringen är inte bara tvingad att agera för framåtblickande lösningar i detta fall, det är också en ödesfråga där jobbpolitik och kunskapsintensiv forskning och utveckling möts. En regering som inte agerar kraftfullt för att bevara den medicinska forskningen i , mister den sista trovärdigheten i jobbpolitiken. Dessutom förlorar som nation en av framtidens kanske viktigaste industrier. "Herr talman! Dess värre kan jag bara fråga: Vad var det vi sade? Men jag är dess värre inte förvånad. En regering som så tydligt uppvisar beröringsskräck med näringslivet och betraktar det som ett särintresse får faktiskt finna sig i att bära ett tungt ansvar när life science-branschens förutsättningar att utvecklas i nu äventyras.Regeringen har inte varit på banan, än mindre varit en aktiv spelare. Det har andra länders regeringar däremot varit, till skillnad mot den svenska. De har tagit aktiv del i att försöka vara med i den globala konkurrensen, tillsammans med företagen med hög specialiseringsgrad och högt kunskapsinnehåll.Herr talman! När vi lämnade regeringsmakten hade vi börjat arbeta med en gemensam strategi mellan stat, näringsliv och akademi för att utveckla och stärka konkurrenskraft inom life science. Hur använde den nytillträdda moderatledda regeringen den erfarenhet som hade dragits av det arbetet? Svaret är dess värre: Inte alls! Det förpassades till runda arkivet, det vill säga papperskorgen. Den arbetsmetodik som vi hade använt och kallade branschprogram närmast hånades av den nytillträdda borgerliga regeringen och dess statsråd. Det av statsministern etablerade uttrycket att näringslivet är ett särintresse blev vägledande för regeringens syn på sin roll i de här sammanhangen. Det gläder mig dock att statsrådet i sitt svar till mig har präntat ned att hon delar min uppfattning att just den här branschen är mycket viktig för . Jag kan dock inte låta bli att undra hur det har kommit till uttryck i borgerlig regeringspolitik de senaste fem sex åren. Inte heller i det här interpellationssvaret får jag några konkreta svar på mina frågor om vilka åtgärder regeringen nu ämnar vidta. Jag hoppas få svar under debatten.Jag vill också få svar på frågan om statsrådet anser att life science-branschen i har varit framgångsrik. Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Bakgrunden till den är givetvis de allvarliga signaler som kommer om svensk högteknologisk exportindustris konkurrenskraft. Det märks bland annat i min valkrets, , med varsel och hot om nedläggning av hela verksamheter.Det uppmärksammas också i näringslivet, bland annat i en debattartikel av , vd för , i . Där konstaterar han att i stora internationella företag pekar man på tre stora brister med svensk näringslivspolitik. Den ena är bristen i infrastrukturen, vilken ligger under näringsministern. Den andra är bristen på ingenjörer och tekniker. satsning på de små och medelstora högskolorna så att försörjningen finns i det här landet är ju bekant. Den tredje gäller att upphandlingar inom den offentliga sektorn inte bygger på samarbete med näringslivet. Det handlar alltså om lagen om offentlig upphandling.I bedömningen av vad som skapar gott klimat för forskning och utveckling brukar ofta den så kallade triple helix-modellen diskuteras. Den bygger på samarbete mellan samhälle, näringsliv och forskning. Det känns då väldigt omodernt att den politik verkar vara baserad på fundamentalistisk manchesterliberalism som resulterat i beröringsskräck med det privata näringslivet. Näringslivet kallas till och med för särintresse.Även forsknings- och högskolepolitiken verkar vara tillskapad av fundamentalister. Resultatet har blivit en fokusering på inomakademisk forskning och avståndstagande från verklighetsnära forskning och utveckling. Resultatet har blivit ett överskott på de stora universitetens anslag som kunde ha använts på ett offensivt sätt.Det är naturligtvis bra att se hur småföretag kan utvecklas inom den privata servicesektorn. Jag vill inte bli anklagad för att vara fiende till det, men det är inte ursäktligt att svensk näringspolitik är reducerad till , och avskedspresent sänkt restaurangmoms.Elaka personer kallar detta för Stureplansfixering, men det skulle vara mig främmande. Kanske är det en naturlig prioritering om man har beröringsskräck med de stora produktionssystemen inom biotech, fordonsindustri och telekom. Sådana produktionssystem har tagit årtionden att bygga upp och måste vårdas. Jag frågar därför näringsministern: Vad avser näringsministern att göra för att i samarbete med näringslivet vårda de stora produktionssystemen? Det som händer i med är bara att beklaga. Dock, i motsats till vad interpellanten hävdar, har de här varningsklockorna klingat än 2006 - långt innan hade en alliansregering.Medicinska forskningsrådet gav en arbetsgrupp i uppdrag att utreda den kliniska forskningens villkor. Så här skrev Medicinska forskningsrådets företrädare i , : I en situation där satsningarna på svensk universitetsforskning är betydligt mindre än i andra forskningsintensiva länder finns det en betydande risk för att de högteknologiska storföretagen flyttar alltmer av sin forskningsverksamhet utomlands. Denna risk är särskilt stor i företag som och , som inte längre har kvar sin klara svenska identitet.Detta skrevs av företrädare för life science-näringen. flytt utomlands har alltså varit förutseddd , och dåtidens ansvariga ministrar har varit informerade . Man kunde också ha agerat då om man hade önskat.Det är således inte första gången vi ser stora verksamheter flytta eller upphöra i , men det behöver inte innebära slutet. Det kan till och med vara fröet till något nytt. Vi ska komma ihåg att fortfarande finns kvar i med sin anläggning i . Det är dock inget som man ska ta för givet för all framtid.Häromveckan var det en hearing hos . Den direktsändes i tv. Det var möte hos Ingenjörer med företrädare från och en stor del av deras personal.Det som är anmärkningsvärt i diskussionerna är de positiva tongångarna där man söker möjligheter. Det vittnar om den energi som finns såväl i som inom life science-klustret i stort.Inom svensk life science finns det kunskap, energi och en fungerande infrastruktur i form av samspel mellan forskande akademiker, företagen och den praktiska vården. Kring dessa går det att bygga nya noder som ser annorlunda ut än . Det förutsätter att det även fortsättningsvis är attraktivt att driva företag.Då kommer vi till kärnan. Ett gott företagsklimat innebär goda villkor som gör att det är attraktivt att etablera sig i . Då spelar det roll att inte längre har en förmögenhetsskatt som driver kapital ut ur landet och skrämmer nytt från att flyta in i . Det spelar roll med ett lågt skattetryck på inkomster och inte minst att den införda expertskatten ökar möjligheterna att attrahera utländsk specialistkompetens.Att kunna bygga kapital och kunna tillhandahålla kompetens tillsammans med en väl fungerande triple helix mellan akademier, näringsliv och samhälle är nyckeln för att framtidens svenska life science ska kunna utvecklas framöver. Räcker vad regeringen har gjort för att behålla forskning och utveckling i ? Det är alldeles uppenbart att vi i vårt lilla land med nio och en halv miljon människor behöver göra mer. Det har interpellanterna helt rätt i.Likväl ska man fundera över en del saker. Jag är själv från . Där har vi fått den största investeringen någonsin i , nämligen ESS, som kom under den här mandatperioden. Det ska vi tacka och förre finansministern för. De har gjort ett mycket bra jobb för att vi skulle få en mycket stor investering på högsta internationella nivå till vårt land. ser vi hur forskningsresurser flyttar utomlands. då regerade det här landet gjorde det dåvarande skatteutskottet, som jag var medlem i, en resa till . Vad påträffade vi där? Jo, en stor forskningsanläggning för , som har flyttat från Lund.Detta är något som är fortgående. Jag tycker att har en poäng i att det ibland finns en viss beröringsskräck mellan staten och privata företag som inte finns i andra länder. Det är det som är den stora skillnaden. Där har vi en del att fundera på. Om vi ska ha dessa goda förutsättningar är det klart att det inte är rimligt att , och flyttar inte bara produktionsanläggningar utan också forskningsanläggningar utomlands. Det sker just nu.Det har att göra med många olika saker. Jag tycker att och statsrådet har varit inne på flera saker som vi kan göra. Ändå vill jag säga en sak. På skatteområdet, som är mitt område, har vi inte gjort tillräckligt. Vi borde se till att skattegynna forskning och utveckling mycket mer genom större skatteavdrag, inte så att man får lägre skatt men så att man flyttar det i tiden.Det är ett förslag som jag har framfört i bland annat de motioner om som jag har skrivit, som egentligen bara har handlat om och . De har blivit avslagna - det är ingenting att förvånas över. Likväl har de väckt viktiga frågor när det gäller hur vi ska klara forskningen både på den tekniska sidan och på life science-sidan.Södertälje råkar ligga i den här regionen i . Det är i särklass största industristad. 6 000-10 000 arbetsplatser av de 40 000 som finns är i två storföretag. Om fler saker skulle flytta ut från , till exempel även tillverkning från , skulle det vara allvarligt för hela . Därför gäller det att se till att man får ett gynnsamt klimat knutet till de här stora företagen. kanske kan få särskilda resurser för detta. Man kan också tänka sig att , som spelar en stor roll för vår bild i världen genom anknytningen till , får särskilda resurser för att klara ut den här saken.Men, herr talman, jag tror för min del att det är felaktigt att tro att den här regeringen har gjort mindre eller mer än andra. Detta är en fortgående utveckling. Vi har all anledning, oavsett vad regeringen består av, att se till att våra största företag, inklusive ABB i , verkligen blir ledande företag. För utan de företagen och deras forskning kommer vi inte att kunna klara välståndet i det här landet. Min principiella utgångspunkt som näringsminister är att inte har råd att säga nej till jobb. Vi har inte råd att säga nej till företag, oavsett bransch eller oavsett storlek. Och det är mycket angeläget att ha en konkurrenskraft och en innovationskraft i som gör det möjligt för oss att inte bara vara bäst utan också och tio år.Det svenska näringslivet är sannerligen inget särintresse utan snarare det som lägger grunden för välstånd. För det är genom goda förutsättningar för det svenska näringslivet - det gäller basindustrin ned till egenföretagaren - som vi skapar möjligheter för jobb men också skatteintäkter som gör det möjligt för oss att satsa på skola, vård, omsorg, infrastruktur och sociala trygghetssystem. Det svenska näringslivet är alltså grundbulten och förutsättningen för det svenska välståndet.Det är nonsens att vi har en beröringsskräck i fråga om det svenska näringslivet. Jag samtalar och samarbetar med det svenska näringslivet . Vi har upparbetade och regelbundna dialoger med olika branscher, bland annat med life science-branschen. Där är det viktigt att vi har en intensiv dialog, inte minst inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen, där givetvis life science kommer att vara en av de viktiga delarna, precis som det var 2008, som jag sade i svaret tidigare. Just medicinsk forskning var ett av tre huvudområden när vi storsatsade på forskning och innovation 2008.Förutom life science - för efterfrågade vad vi gör för andra saker inom industrin - kan jag bara lyfta fram den del som också kom 2008 som gäller fordonsindustriforskning. Det är 450 miljoner från staten - sedan fyller fordonsindustribranschen på med lika mycket - för att satsa på utveckling när det gäller miljö, säkerhet och andra delar som är angelägna inom fordonsindustrin.Det här gör vi för att vi tycker att det är viktigt med samverkan mellan staten och det offentliga och näringslivet. Näringslivet sitter på kunnandet. De sitter på kompetensen. De sitter på verktygen. Staten kan till viss del stå för medelstilldelningen, för det är angeläget att vi stärker svensk innovationskraft, och det gör vi redan i dag.Astra Zeneca är ett globalt företag där man har haft väldigt svårt att kommersialisera och nyttiggöra sin forskning. Enheten lades, tråkigt nog, ned i . Motsvarande enhet i lades också ned. Det var på två platser som man bedrev den här forskningen. Det här är beklagligt, och det är ett dråpslag mot svensk forskning, särskilt i ljuset av att vi vill se oss som och ska vara en framstående forskningsnation. 7 300 tjänster dras in globalt, varav 1 200 här i Sverige.Det vi behöver göra , precis som Life Science säger i , är att se till att vi får en framväxt av små och medelstora företag inom life science. Det handlar om att vi faktiskt ser till att skapa en grogrund, ett kluster, där dessa företag har möjlighet att växa fram och att vi kan gå från idé till verksamhet, från idé till produkt och från idé till kommersialisering. Och vi har varit aktiva i detta.Allan var samordningsman efter det som hände i , till exempel. Där är det enbart ett fåtal som är arbetslösa. Lejonparten har faktiskt ett arbete att gå till. är samordningsman efter det som hände i för någon vecka sedan.Sverige är etta vad gäller kreativitet i världen. Vi är etta i när vi pratar om innovation, och vi ligger högt upp när vi pratar om konkurrenskraft. Det är angelägna och viktiga siffror. Men det viktigaste är vad vi är . Av den anledningen satsar vi nu på en innovationsstrategi. Vi har en företagsbeskattningsutredning som ser över skattetrycket i framöver. Jag ska börja med att passa frågan om varningsklockorna vidare till . Det var precis för att vi hörde dem som vi satte i gång arbetet med ett strategiskt branschprogram för den här sektorn. Det kastade din regering i papperskorgen efter regeringstillträdet.Jag kan visserligen förstå om regeringen inte vill ta intryck av den kritik vi nu riktar - det hör liksom till. Men det är faktiskt uppseendeväckande att regeringen under de här sex åren inte har tagit till sig någon av de varningssignaler som har kommit.År 2009 presenterade , som har statens uppdrag att stödja den näringsinriktade forskningen, en rapport som visade att den internationella konkurrensen för den svenska life science-branschen skärpts betydligt . efterfrågade aktiva insatser för att komma till rätta med problemen kring forskningskompetens och spjutspetsforskning inom svensk biovetenskap och medicinteknik.Regeringen reagerade inte på sin egen myndighets varningssignaler, men det är faktiskt värre än så. publicerade och Samhälle, SNS, boken ! Nytt liv i en framtidsbransch. Det är en bok som pekar på regeringens bristande engagemang. I boken uppmanar SNS-forskarna statsministern att samla ansvariga statsråd för att utarbeta en strategi för att stärka den biomedicinska sektorn som framtidsnäring för . SNS menade att det var bråttom eftersom det annars fanns risk för att skulle tvingas lägga ned forskningen i och, för den delen, i Södertälje.Regeringen reagerade inte då heller. Man tog inga initiativ, och man förhöll sig passiv. SNS fick dess värre rätt. Det vet vi i dag.Herr talman! Ett land som är beroende av export och har höga ambitioner för framtiden måste kraftsamla och samverka. Det har varit ett svenskt . Men som jag sade i mitt tidigare inlägg avvecklade regeringen det program för strategisk samverkan som vi socialdemokrater utvecklade i ett gott samarbete med näringsliv, fack och akademi. I det fanns idéer för hur stora och viktiga näringar i skulle kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb och välfärd. Och jag kan lova att en socialdemokratisk regering kommer att bli en betydligt mer aktiv spelare med industrin och forskarsamhället än den nuvarande.Herr talman! I interpellationssvaret finns egentligen inga konkreta besked till branschen annat än att det ska komma en nationell innovationsstrategi . Det är bra, men det är sent i förhållande till många konkurrentländer. Man kan till exempel undra över hur det som en borgerlig regeringschef som i har gjort, nämligen upprättat nationella strategier för den biomedicinska forskningen, har varit helt fel väg för borgerliga partier i . Eller är det möjligen så illa att statsministerns syn på industrin som ett särintresse och regeringens övertro på att marknaden ska lösa alla utmaningar i själva verket har varit skulden till att life science-branschen satts i ett sämre utgångsläge än vad flera konkurrentländer har gjort för sin industri?Herr talman! som regeringen nu funderar på innehållet i en nationell innovationsstrategi har den svenska life science-branschen i och med Astras besked drabbats av ett mycket hårt slag. Det är vi alla överens om. Jag vill därför, tillsammans med dem som precis som jag bor i , veta varför inte regeringen lyssnade på varningsklockorna. Ni hade uppenbarligen hört dem som den socialdemokratiska regeringen . Det är naturligtvis bra att till skillnad från statsministern har den insikten att näringslivet inte är ett särintresse. Det gläder mig. Men jag tycker inte att regeringen tar den varningssignal som ger uttryck för riktigt på allvar. skriver i sin debattartikel : I kampen om de internationella företagens investeringar måste regering och riksdag ta utmaningarna på största allvar.Han har i sin debattartikel pekat på tre stora och viktiga områden, och jag tror att alla som har sett hur svensk infrastruktur fungerat håller med. kanske själv förstår sig på den signalen från näringslivet när en stor del av utskotten inte har haft fulla sammanträden beroende på brister i järnvägssystemet.Efter några vintrar har man sent omsider kommit med en satsning. Det är klart att när en sådan som pekar på att det kanske finns problem med avreglering slår det naturligtvis mot den ideologiska inställningen att privata företag gör allting bäst. Man kanske skulle lyssna på en gammal moderatledare och hans syn på hur svensk järnväg måste skötas. Han kanske inte har helt fel.När man pekar på bristen på ingenjörer och tekniker på många ställen där svenskt näringsliv finns är det klart att de mindre högskolor som finns på många av de ställen där företagen finns är hotade av utbildningspolitik. Det är inte säkert att de ligger där universitet grundades eller . De kanske ligger spridda i städer som eller eller på andra ställen.Då kanske det är lite konstigt att den prioritering som regeringen gör av var forskningsresurser ska satsas inte stämmer med behoven i svenskt näringsliv. Jag tycker att man ska ta den varningssignal som Wåhlberg ger uttryck för på allvar.När det gäller lagen om offentlig upphandling är den ytterst styrd av EU:s upphandlingsdirektiv. Det vet vi. Men den svenska tillämpningen är mer dogmatisk än de flesta andra EU-länders, och det omöjliggör det nära samarbete som ibland behövs. Avser regeringen att göra en översyn av lagen om offentlig upphandling som gör att man kommer till rätta med de problem som pekar på i sin artikel, eller är det lättare att vända det blinda ögat mot det som är utmaningar mot regeringens ideologiskt drivna politik? Vi ser en ny struktur formas inom forskningsindustrin världen över. Koncentrationen till större forskningscentrum är en pågående trend. Det är något som inte bara berör , utan det berör så gott som alla industrialiserade forskningsländer.Denna nya struktur ger dock utrymme för många mindre länder med specialiserad kompetens världen över att bli kvalificerade underleverantörer till de stora forskningsjättarna. Det här är en strukturförändring vi ser över hela världen.Så sent som i förra veckan fattade regeringen beslut om ett samarbete med kring ytterligare forskning inom livsvetenskaper och hållbar utveckling. Här har forskningsmyndigheter nu fått i uppdrag att börja utlysa projektsamarbeten för forskare vid universitet och inom industrin som vill utöka samarbetet med kineserna.Detta visar att även forskningsvärlden förändras kraftigt, och det är också förutsättningen för att den forskningsrelaterade industrin och näringen ska kunna överleva. möjlighet är triple helix när det är som bäst.