· GZ10411 · 2012-06-08 13:59:58 — har frågat mig på vilket sätt jag arbetar med frågan om Fehmarnförbindelsen och vilken bedömning jag gör om förutsättningarna att förbindelsen blir en högklassig länk mellan järnvägssystemen i och kontinenten.Sverige har arbetat för att Fehmarnförbindelsen ska komma till stånd. Det är den viktigaste länken utanför som realiseras. Fehmarnförbindelsen är en del i stomnätet i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som bidrar till att skapa ett väl fungerande europeiskt transportsystem i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential. För tillfället pågår en revidering av TEN-T-riktlinjerna. lade fram ett förslag till ny förordning för TEN-T. Riktlinjerna innehåller ett antal bindande tekniska krav på infrastrukturen som i flera fall kommer att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Fehmarn bält-förbindelsen kommer inte enbart att förbättra förutsättningarna för persontrafik med tåg mellan och . Det är minst lika betydelsefullt att godstrafiken får förbättrade villkor. Enligt en EU-förordning ska en godskorridor inrättas mellan och . Det är troligt att denna korridor kommer att sträcka sig över Fehmarn bält. Även för godstrafikens del är det viktigt att förbindelsen utformas för att klara den framtida efterfrågan på godstransporter från till de mellersta och södra delarna av och vice versa.Ifall det finns tveksamheter om att godstransporternas behov kommer att tas om hand kommer jag att ta initiativ till en dialog med och för att framföra synpunkter på utformningen av Fehmarn bält-förbindelsen. Tack för svaret! Jag tycker att det finns anledning att ha lite mer uppmärksamhet på den planering som sker utanför men som i högsta grad är väsentlig för framtiden. Tittar man på kartan över och ser man att det handlar om livlinan till kontinenten. Vill man vara nära marknader och nära platser där tillväxten kommer att ske är det oerhört väsentligt att vi i inser att vi måste vara aktiva på det här området.Det finns två perspektiv på Fehmarnförbindelsens betydelse. Det ena är ett mer regionalt intresse som handlar om att bygga en region där , och byggs samman, det så kallade . Det är jag naturligtvis väldigt engagerad i. Men jag vet att de frågorna inte alltid väcker lika stort intresse och engagemang här i , så jag tänker vänta med det perspektivet.Däremot ser i alla fall jag framför mig att och kommer att bygga ett höghastighetsnät för järnväg. Visionerna handlar naturligtvis om att knyta samman våra huvudstäder. Om ingenting görs när det gäller Fehmarnförbindelsen bygger vi i så fall tyvärr bara en ringlinje i där man kan åka runt. Det är i och för sig gott och väl. Men det är väl självklart att framtida tågförbindelser måste knytas ihop med det kontinentala höghastighetsnätet, och det kräver en förbindelse ned till Hamburg.Den planering som finns från sida är inte speciellt uppgraderad när det gäller hastigheter. Det är tvärtom så att det inte ens går att köra tåg ned till Puttgarden på grund av den bro som är sönder. Det är klart att det är stora investeringar som står inför.I är planeringen inte heller sådan att man ska bygga höghastighetståg, utan det är på en mycket lägre ambitionsnivå. Självklart förstår man att den tyska debatten handlar om att använda resurserna för att bygga samman det tyska nätet. Detta blir lite av en blindtarm upp eller - som jag sade innan - vår livlina ned till kontinenten.Det som är glädjande är att delstaten har intagit en mycket mer aktiv roll. Sedan Ulaf Scholz, socialdemokrat, tog över som borgmästare har en mycket uttalad målsättning att knyta sig mot och agerar mycket aktivt för en regionbildning mellan och men också för att knyta samman järnvägsnäten med det skandinaviska systemet. Det gäller för oss att hänga på här.Jag tackar som sagt för svaret. Men jag konstaterar att ministern i slutet av svaret säger att hon är beredd att agera om förutsättningarna för godstrafiken inte skulle bli högklassiga. Men jag pratar om höghastighetstågen.Jag ska väl inte tolka svaret så att ministern inte tänker engagera sig för persontågstrafiken när det gäller Fehmarnförbindelsen? Det vore förödande för framtiden. Det var en viktig poäng som kom med på slutet - huruvida det gäller godstrafik eller persontrafik. Jag kommer naturligtvis att vara engagerad i båda.Däremot vill jag tala om att det pågår kanske desto mer på godssidan just , om vi tänker oss olika tidsperspektiv. Då är det oerhört viktigt att ha med någon form av omvärldsanalys: Vad händer utanför gränser?Öresundsregionen, som är en viktig förbindelse mellan i sin helhet och resten av , blir ibland mycket av ett transitområde, där man ser hur det går att knyta ihop mycket mer tätt. Där finns det ett arbete som pågår just för att öka konkurrenskraften för järnvägen som trafikslag. Det är framför allt på godssidan som det arbetet har påbörjats.Det handlar egentligen om godskorridoren mellan och . Bara är man på väg att i lokalisera ett kontor där har tagit lead tillsammans med och där det känns som om vi har börjat få med också. Då handlar det om att mer harmoniserat kunna öka tillförlitligheten. Bara genom att ordna tåglägen går det att få upp hastigheten.Den andra delen gäller persontåg och är också kopplad till godståg och hur vi kan knyta ihop järnvägen. Det skulle jag vilja säga är en rätt stor utmaning. Det finns en berömd bokstavsförkortning: ERTMS. Det är det nya signalsystemet, där vi har tagit på oss att använda det systemet vartefter vi bygger ny järnväg.Danmark har precis bestämt sig för - det kanske är en av anledningarna till att man inte satsar så mycket på höghastighetsbanor - att byta ut hela sitt signalsystem till det nya. Ska det få en mereffekt, vilket är tanken, skulle , som också har åtagit sig detsamma, göra det. Men de är i situationen att de har ett ganska nytt signalsystem som de i grunden tycker fungerar bra. Då blir frågan vad de ska lägga pengarna på.Jag skulle nog säga att och är i ungefär samma situation som vi här i : Vad kan vi göra för att i första hand vårda den infrastruktur vi har?Däremot finns fortfarande diskussionen om snabba förbindelser och höghastighetståg för att koppla ihop, där även är en del. I den pågående revidering av TEN-T, det transeuropeiska nätverket, har vi målat ut de viktiga sträckorna, där det framför allt är gränsöverskridande.Den stora frågan är väl bara när i tiden och i så fall med vilken hastighet det ska gå. Tittar vi på den kapacitetsutredning som lämnade , där man också hade med frågeställningarna och diskussioner kring höghastighetståg, ser man att det finns olika varianter. Man skulle kunna tänka sig . När vi bygger nya banor bör man inte göra förgävesinvesteringar utan tänka sig hur det blir i förlängningen.Det jag gör vartefter jag träffar mina kolleger är att hålla ihop diskussionen. Vi kan ju inte ensamma i tänka inom landet, utan det måste hänga ihop med våra grannar runt omkring.Då har möjlighet och rätt att ansluta sig till godskorridoren, men vi har också samarbete mellan myndigheterna när har utrett höghastighetståg och vi har med detta. Vi jobbar alltså tillsammans. Men frågeställning är helt relevant. Jag undviker att föra diskussion om huruvida ska ha höghastighetståg och så vidare av den anledningen att jag tycker att frågan om utformningen av den här länken är så viktig. Jag vill därför inte polemisera om huruvida regeringen eller oppositionen har bäst ambitioner och liknande.Jag känner en oro. När man nu bygger en sådan här förbindelse är det väldigt viktigt att den blir framtidssäkrad och att man anpassar den till ett modernt järnvägsnät. Vi vet vad som händer på kontinenten och att så att säga kommer att bli ett rundningsmärke i det höghastighetsjärnvägsnät som kommer att finnas i . Där är det viktigt att vi kan koppla på och finnas med. Sådan är dock inte planeringen i dag.På den tyska sidan handlar det om hastigheter på kanske , och i är det inte speciellt mycket mer. Själva förbindelsen i sig är inte heller dimensionerad för snabbtågstrafik. Därför är det viktigt att vi i det här skedet är aktiva. Besluten kommer att fattas, och en del är redan fattade. När det gäller den tyska delen har man förbundit sig att bygga nya förbindelser först efter att tunneln är klar. Det innebär att det finns åtminstone fem att agera på. Det måste vi göra.Vad är då problemet? Det finns en diskussion där man pekar på att det är danskarna som finansierar förbindelsen, och vad har då vi och andra för rätt att säga något om hur den ska utformas? Det är viktigt att ha klart för sig att danskarna bara finansierar den - de betalar inte förbindelsen. Huvuddelen av betalningen kommer svenskar och tyskar att stå för. Det är och som kommer att betala, medan står för finansieringen. Man kan vara ganska övertygad om att om det hela inte hade varit en god affär hade danskarna inte gått med på det.Tyskland kom undan en intern debatt om att lägga pengar på en investering utanför landet när man behöver bygga samman sitt eget. Detta är dock en dålig konstruktion när det gäller ansvaret för och intresset av att göra det bästa möjliga av förbindelsen. Där menar jag att borde tagga upp lite. Om vi ska betala avgifter ska vi också ha synpunkter på hur tillfartsvägar och annat ska ordnas.Man kan göra en jämförelse med . Där var danska staten innovativ och lyckades få in den första delen av metrobygget till i finansieringen av . Man kan umgås med liknande tankar för att lösa detta. har också en intern debatt om att knyta samman landet. Vi kan ju inte gärna komma till danskarna och säga att vi helst vill kunna åka fort genom deras land.Jag inser problemen, men jag efterlyser lite mer engagemang och debatt. Det har vi kanske börjat med nu genom att diskutera det här . Frågorna är hur och på vilket sätt man kan följa, när man ska gå in och vara aktiv och hur vi håller i gång en bra dialog när varje land har sitt eget område att ta ansvar för.Inte minst när vi hade uppdraget att titta på behovet av och förutsättningarna för en ny HH-förbindelse mellan och diskuterade vi också vad som händer när Fehmarn bält-förbindelsen kommer till. Då var förhoppningen att den skulle vara färdig omkring 2018, men handlar det kanske snarare om 2021. Under det arbetet hade vi en tjänstemannagrupp på hos mig som hade ett bra samarbete med sina danska motsvarigheter.Ganska danska kollega, , hade tillträtt som minister pratade han och jag just om behovet av att upprätthålla den här dialogen. Det är alltså sanktionerat av oss som statsråd att denna tjänstemannagrupp ska fortsätta. Då är det kopplat till sådant som ska hända både på den svenska sidan - tänkta landförbindelser för olika infrastrukturprojekt - och på den danska sidan. Lite grann har det också en koppling till vad som händer när det gäller Fehmarn bält.Vi har börjat få i gång samarbetet med rörande korridorarbetet, och det tror jag kan vara bra även i fortsättningen när det gäller persontrafiken. Där skapar vi ett gemensamt kansli. Är vi väl inne i samarbete om godstrafik på järnväg är det ganska naturligt att se arbetet med persontrafiken som en utveckling av det. Det beror på hur det utvecklas och vad vi kan vara med och påverka. Det finns en väldigt konkret möjlighet att starta detta på officiell nivå. Ministern har nämligen fått en inbjudan till Fehmarndagarna , och de andra ländernas infrastrukturministrar har tackat ja. Jag hoppas att vår minister också gör det och utnyttjar möjligheten att vara med i det som blir det första forumet där man kommer att diskutera allt det som hänger ihop med tillväxtmöjligheterna och hur vi stimulerar och utformar förbindelsen och arbetet med den på ett sådant sätt att vi får maximal nytta och så lite gränshinder som möjligt när den väl ska öppna.Det finns som sagt en inbjudan, och jag hoppas att ministern kommer att delta. är jag lite orolig för att så mycket handlar om gods. Det går inte att komma ifrån att det finns en viss konflikt i detta. Det finns ett större intresse hos ministern för att engagera sig i godstrafiken. Jag har inte det minsta emot det. Tvärtom är det väl bra att och knyts samman. Men om man tittar några decennier framåt i tiden skulle det vara förödande om vi byggde en förbindelse som innebär att vi inte kan koppla samman höghastighetståg i med det kontinentala systemet.Med detta tackar jag för mig och hoppas att ministern får en trevlig helg. Jag kan förstå att gör reflexionen att det kanske är mer av godstrafik och mindre av persontrafik. Min värdering av det hela handlar dock inte om att det skulle vara skillnad på det ena eller andra. Snarare har det varit en fråga om hantering beroende på var i processen vi befinner oss. Just nu är vi nära att ta lead i fråga om godskorridoren, och då känns det relevant att få detta på plats. Det andra har vi haft ett längre tidsperspektiv på, även om jag har haft kontakter med och vi har sanktionerat att tjänstemännen är i gång och jobbar med frågan i den planering som finns.Jag hoppas att jag också kan vara med på Fehmarndagarna . Jag har ännu inte sett exakt hur planeringen ser ut. Det har varit extra kul att här få ta upp frågor som gäller infrastruktur som egentligen inte ligger inom gränser men som ändå berör väldigt mycket. Det är kanske för sällan vi debatterar sådant. Det sätter fokus på det som jag ägnade i går åt på rådsmötet i , nämligen hur och på vilket sätt vi i EU:s länder knyter ihop vår infrastruktur för att skapa ett mervärde för EU och för varje enskilt land. Vi i är beroende av att knyta ihop oss med resten av världen. Jag tackar för möjligheten till den här diskussionen.