· GZ10227 · 2012-02-28 13:02:34 — Vi har högre utbildningskrav än vad vi hade förut. Och längre fram är det förmodligen ännu högre utbildningskrav. Men det är inte så att alla arbeten kräver akademisk utbildning och akademisk behörighet.Ni vägrar att se den utslagning ni har skapat. Det går inte att diskutera bara den ekonomiska frågan om gymnasieskolan och frikoppla den från hur gymnasiet är organiserat. Om ni kräver att alla ska bli högskolebehöriga är det klart att ni behöver mer resurser. För socialbidragen blir väldigt stora för dem som slås ut.Vi genomför nu en annan gymnasieskola där fler kommer att kunna gå färdigt. Fler kommer att fullfölja gymnasieutbildningen, även om det är en kortare yrkesutbildning och så vidare. Man går färdigt och får ett slutbetyg och blir anställbar. Då får fler jobb, och färre blir arbetslösa. Då blir det mindre kostnader för kommunerna.Pia har räknat ut att besparingen på grund av gymnasiereformen motsvarar ett antal lärartjänster. Jag ifrågasätter inte den beräkningen. Om man skulle ta ut besparingen just så blir naturligtvis det effekten, men det är inte vår avsikt. Om fler går färdigt gymnasieskolan blir det mindre kostnader för alla de elever som hoppar av. Det är där den stora besparingen ligger.Det ligger också en besparing i att man har färre valbara inriktningar . Då blir det en mindre utmaning för kommunerna att organisera det.Jag har varit kommunalråd . Man kan fråga kommunerna: Vill ni ha mer pengar från staten, eller tycker ni att det är bra att ni får mindre? Det är klart att varenda kommun säger att de vill ha mer pengar från staten. Det ligger i sakens natur att när staten och SKL förhandlar om kostnaderna för en reform tycker SKL att staten betalar för lite. Så har det alltid varit i varenda reform, under varenda regering.Jag var kommunalråd i då det var socialdemokratisk regering. Vi kritiserade alltid regeringen för samma sak. Det ligger i sakens natur att man inte riktigt är överens om det där.Vi följer kostnadsutvecklingen för denna reform noggrant, ihop med Kommuner och Landsting, och ska naturligtvis utvärdera detta när det finns underlag för utvärdering. Jag vet inte om jag ska känna mig smickrad av utnämning av mig som kommande skolgeneraldirektör. Jag hoppar nog över det. Meningen var inte alls att lyfta fram min egen förträfflighet, utan det jag ville säga var att det går att motivera även studieomotiverade elever att ta de här kliven framåt. Jag var absolut inte ensam om att göra det. Vi var ett helt lärarteam.Det är kanske problem att han sätter likhetstecken mellan skoltrötta elever och icke begåvade elever. Det finns en stor potential bland de studieomotiverade eleverna som man faktiskt kan ta vara på. Det gör man inte genom att säga: Du behöver inte läsa något teoretiskt eller något kärnämne. Det är snarare tvärtom. Försök hitta lusten, för jag lovar dig att den finns!Jag har läst kärlekspoem om harvar, plogar och högtryckstvättar. Jag ska ta med mig dem till nästa gång vi träffas i en debatt.Men jag har ännu inte hört något svar från skolministern om hur han ser på detta, att kommunerna faktiskt säger att det inte går att göra nedskärningar på . Kommande år blir det ännu mer, men pratar vi om 2012. Man säger att det inte går att göra undervisningsgrupperna större än vad de redan är. Det får inte de kostnadseffekter som är ute efter.De här nedskärningarna gör man när studieresultaten sjunker i svensk skola. Var fjärde kille hoppar av, eller får åtminstone inte fullständiga gymnasiebetyg, och ungdomsarbetslösheten slår nya rekord. Då skär man bort ytterligare resurser, ytterligare möjligheter att faktiskt få en bättre gymnasieskola.Jag tycker att det är högst oansvarigt. Det är ytterligare ett bevis på regeringens misslyckade jobbpolitik. kommer kommunerna att försöka skydda verksamheten genom att ta pengar från bland annat äldreomsorgen. Är det rimligt, ? Är det rimligt att äldreomsorgen ska behöva finansiera en statlig gymnasiereform? Jag tror att jag nu har svarat på hur jag anser att besparingen ska tas ut, nämligen i form av minskade kostnader, som blir följden när färre hoppar av.Det är riktigt, som säger, att den effekten inte uppstår första året. Men första året finns det väsentligt färre studievägar för eleverna att välja mellan. Då handlar det inte om de klasser som talar om här, när det gäller samhällsvetenskapligt program. De är i regel uppfyllda. Men i och med att vi har haft en gymnasieskola med väldigt många alternativ för eleverna finns det många små ämnen och små inriktningar med få elever. Det är naturligtvis väldigt dyrt att organisera. När det blir färre valmöjligheter är det lättare att organisera undervisningen. Varenda schemaläggare kan berätta att det är så.Man kan fråga kommunerna: Tycker ni att den här nedskärningen är bra? Det är klart att ingen kommer att svara ja på den frågan. Det är självklart. Alla vill ha mer resurser, också kommunerna. Så fungerar det.Vi följer noggrant utvecklingen, för precis som i alla andra beräkningar av statsbidrag för reformer som införs handlar det om beräkningar och bedömningar. De faktiska effekterna märker man först efteråt. Då måste man naturligtvis vara beredd att granska detta. Var det rätt eller inte?Det jag avslutningsvis är bekymrad över, fru talman, är den brist på självkritik som finns. Vi har haft en gymnasieskola som har skapat en gigantisk utslagning. Det sägs inte ett ord från oppositionen om att den hade brister, utan allt ska vara som det var.Ni yrkade på att den gamla gymnasieskolan skulle vara kvar. Ni yrkar på att exakt samma belopp ska vara kvar, som om det skulle vara lösningen. Men det var de belopp som var i den skolan. Det var då en tredjedel slogs ut . Hur ska lösningen kunna vara att ha det precis som det var förut? Det är ju det här problemet vi försöker lösa nu med den nya gymnasieskolan.Det är många ungdomar som slås ut. har en mycket hög ungdomsarbetslöshet jämfört med andra länder. Det är faktiskt inget, , som har kommit med den här regeringen. Det fanns också under den tidigare regeringen, med den gymnasieskola som fanns då. Det är för många som tillåts hoppa av gymnasieskolan och som slås ut. Vi behöver en mer flexibel gymnasieskola som passar också de ungdomar som inte vill bli akademiker.