· GZ10253 · 2012-03-20 19:27:21 — har frågat mig om jag delar oron som Kommuner och Landsting och andra visar över att utbyggnaden av fiber kommer att upphöra i glesbygden som en följd av Post- och () reglering. har även frågat mig vad jag avser att göra så att det återigen blir ekonomiskt möjligt att bygga fibernät i Sverige.Den fråga som har ställt rör ett förvaltningsbeslut om bland annat prisreglering av Sonera AB:s fibernät. Beslutet har fattats av PTS enligt lagen om elektronisk kommunikation. Som statsråd får jag inte påverka PTS beslut i frågor om myndighetsutövning mot enskilda företag. Jag kan dock säga att jag hyser fullt förtroende för PTS och myndighetens ledning.Med detta sagt vill jag besvara frågor så här.För att skapa en bra konkurrens på marknaden för elektroniska kommunikationstjänster har EU och bedömt att det finns ett behov av särskild reglering i fråga om tillträde till dominerande operatörers nät. Med hjälp av särskilda skyldigheter vill man komma till rätta med så kallade flaskhalsar i infrastrukturen, det vill säga sådana delar av infrastrukturen som av kostnadsskäl eller annan anledning inte väntas bli konkurrensutsatta inom överskådlig tid. Regleringens syfte är ytterst att vi som konsumenter ska få tillgång till ett brett urval av elektroniska kommunikationstjänster till bra pris. Denna möjlighet till reglering har funnits i lagen om elektronisk kommunikation alltsedan år 2003.Jag känner till att Kommuner och Landsting (SKL) i en rapport har framfört kritik mot PTS reglering av så kallat nätinfrastrukturtillträde i Soneras AB:s fibernät. PTS generaldirektör har besvarat denna kritik. Jag tycker att det är bra att dessa frågor uppmärksammas och debatteras.Det är inte konstigt att olika aktörer på marknaden - privata och offentliga - har åsikter om PTS beslut, eftersom de påverkas på olika sätt av besluten. Men det är PTS uppgift att fatta de här besluten.PTS regleringsbeslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslutet om reglering av nätinfrastrukturtillträde har inte överklagats i här aktuella delar.Enligt de ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft ska PTS ompröva sina regleringsbeslut minst . PTS arbetar redan med nästa omgång regleringsbeslut. De synpunkter som SKL och andra aktörer har framfört kan tas till vara i detta arbete.Vad gäller fråga om utbyggnaden av fibernät visar statistik att efterfrågan på och utbyggnad av riktigt snabba bredbandsanslutningar, till exempel via optisk fiber, ökar kraftigt i . Antalet abonnemang på fiberanslutningar har ökat . Enligt de senaste uppgifterna har dessutom andelen hushåll som har möjlighet att få bredband med eller snabbare ökat från till på bara . Att det skulle ha skett något stopp i utbyggnaden av fibernät på grund av PTS reglering går inte att utläsa. I regeringens bredbandsstrategi som antogs 2009 anges bredbandsmålen: bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst . Delmålet att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst är redan uppnått. För att stimulera utbyggnaden av bredband i lands- och glesbygder har regeringen i budgetpropositionen avsatt för . Vi har i en mycket livaktig marknad där både stora privata företag, kommunalt ägda bolag och små byalag bygger ut snabba bredbandsanslutningar. De kommunägda stadsnäten spelar en viktig roll för bredbandsutbyggnaden. Jag är övertygad om att stadsnäten även i fortsättningen kommer att vara livskraftiga aktörer på marknaden. Ja, det är precis som säger, att jag har skrivit den här interpellationen just för att jag känner en stor oro över hur det kommer att gå framöver.Anna-Karin Hatt och regeringen har kopierat EU:s vision om hur vi ska ha bredband i EU och även i . Det handlar om hur vi ska se till att befolkningen får höga hastigheter.Det är bra att vi har ambitiösa mål. Men problemet är att är ett glesbebyggt land. Det är stora avstånd mellan städerna. Många människor bor i glesbygd, i samhällen och i förorter där det inte är lika kommersiellt gångbart att bygga bredband för de privata marknadsaktörerna.Det är jättebra att regeringen redan har uppnått sitt delmål, men det är inte så konstigt. Där det är byggt med höga hastigheter är ju just där det är tätt befolkat. Det är i de stora städerna, och det är runt omkring de stora städerna, där marknadens aktörer ser att de snabbt får hem sina investeringar med det utbud av olika tjänster som de levererar.Det är nu det svåra börjar. Stadsnäten har visserligen redan tidigare gjort ett fantastiskt jobb och byggt i många delar av landet, men har de en gigantisk uppgift framför sig. Det handlar om att se till att hela hänger ihop och att hela får möjligheter till de höga hastigheterna.Det kan ju inte vara så att vi gör stora skillnader, att bara de i tätt befolkade områden får möjlighet till rörliga bilder i båda riktningarna och att det är de som får möjlighet att ta kontakt med läkaren eller att det är de som har möjlighet att göra en skoluppgift och lämna in den till skolan och så vidare. Den möjligheten måste finnas i hela landet.Anna-Karin Hatt säger att hon inte är orolig för framtiden. Hon är nöjd. Hon säger att det här kommer att gå bra. Jag känner en lite större oro än ministern, för jag ser att stadsnäten nu får det betydligt svårare i och med att PTS har gått in och sagt ett pris, gått in och lagt en död hand över detta, kan man säga. Det blir väldigt svårt för stadsnäten att investera och på det sättet också få tillbaka sina investeringar.Anna-Karin Hatt vet mycket väl att många av stadsnäten inte säljer tjänster högre upp i värdekedjan, utan man levererar svart fiber och låter sedan andra aktörer på den privata marknaden använda sig av fibern. Då är det svårt att få hem investeringarna, om man inte får ta ut det pris som det kostar.Stadsnäten har det också svårare eftersom de oftast inte kan gå över kommungränserna, som elbolagen. De får det, men det får inte stadsnäten. Därför har de ett större hinder när det gäller att bygga ut i hela landet än vad kommersiella aktörer har.Kommersiella aktörer gör det inte eftersom de inte får hem sina investeringar. Stadsnäten skulle vilja göra det, eftersom kommunerna vill att alla kommuninvånare ska ha de här tjänsterna. Men de kommer inte att ha råd att göra det. Det är där min oro ligger, att det kommer att bli ett stopp i bredbandsutbyggnaden. säger att fiberutbyggnaden riskerar att stanna av i . PTS beslut har varit känt , det vill säga . Om vi bortser från att det kan finnas intressenter som av olika skäl kanske är missnöjda med PTS regleringsbeslut undrar jag om kan peka på någon statistik som skulle ge henne rätt.I själva verket tyder den officiella statistiken på att fiberutbyggnaden nu fortsätter i mycket snabb takt. har nästan hälften av alla hushåll och företag möjlighet till eller snabbare hastigheter än så. Det är en ökning på bara . Det är en fantastisk utveckling.Då försöker säga: Ja, men det är nog ändå bara i storstadsområdena som vi ser den här utvecklingen. Visst är andelen som högst i , men det är inte hela sanningen. placerar sig på andra plats i . Där har av alla hushåll den här möjligheten. I eget hemlän, , är ökningen bara det senaste året.Det här är en utveckling som går oerhört snabbt. Att fiberutbyggnaden skulle stanna av ser jag inga som helst tendenser till, snarare tvärtom.Så sent som i fredags, , skrev branschtidningen om fiberfrossan, som råder i . Läser man den artikeln kan man konstatera att de beskriver hur det nu görs tunga investeringar i fiberoptiska nät. Bara Sonera kommer att investera i . De beskriver också hur den nya fibersatsningen tar vid där den förra slutade och att man även i många villaområden kommer att få tillgång till fibernätet. pekar man ut att även om Sonera är en av de största investerarna kommer även flera stadsnät att fortsätta bygga fiber när de själva får beskriva sina investeringsplaner.Alla regleringsbeslut kan överklagas i allmän domstol. Om det hade funnits ett sådant missnöje med PTS beslut hade det gått att få det rättsligt prövat. De delar av beslutet som är relevanta för debatten här har inte överklagats och har därmed vunnit laga kraft.Jag kan tycka att det kanske hade varit lite mer konstruktivt att få det beslutet prövat rättsligt än att vi här i lagstiftande församling ska diskutera ett förvaltningsärende som redan har vunnit laga kraft. Därför är jag något överraskad, milt sagt, över den här interpellationen.Jag skulle i sammanhanget vilja lägga till att regeringen gör mycket för att se till att hela kan få tillgång till bra bredband, både fysiska och mobila. Ta auktionen när det gäller 800-bandet, till exempel! Där har en av operatörerna blivit ålagd att använda för att koppla upp de 800 hushåll runt om i landet som helt och hållet saknar möjligheter till grundläggande bredband med en hastighet om 1 megabit per sekund.Men med förlov sagt stämmer det inte att fiberinvesteringarna i skulle ha stannat av. PTS bredbandskartläggning visar inte på det. Och när jag reser runt i landet möter jag dem konkret, byalagen, de enskilda eldsjälarna, stadsnätsföreningarna och operatörerna, som plöjer ned stora pengar på att bygga ut ett bra fungerande fibernät i hela vårt land. Det är märkligt att bara möter dem som är positiva. Men det är ju jättebra att du möter dem också. Det gör jag med. Jag möter många som vill investera och som har gjort det hittills.Men jag möter också en stor oro, bland annat oron över det som också beskrev, nämligen att det nu sker en återmonopolisering, det vill säga att det blir en aktör som kommer att bygga i hela landet. Och den aktören kommer att bygga där de tycker att det är mest lämpligt och där de tror att de får hem pengarna.Tycker att det är lämpligt att vi nu får en återmonopolisering? Är det så vi ska se till att det blir bredbrand i stora delar av landet och då inte ens alla delar? Blir det bara en aktör kvar kommer ju den aktören att själv bedöma när det räcker.Det stämmer att vi har en aktör som bygger för fullt och som lägger ned fiber. Det är jättebra. Om vi har öppna nät och ser till att tjänsterna kan fungera där och att man inte låser in kunderna utan att de har möjlighet att hyra in sig på de bredbandsaktörer som bygger är det jättebra att det byggs. Men det är inte bra att det bara blir en enda aktör kvar.Vi har stadsnäten, och de bygger. Det är som säger. Jag möter också de stadsnät som fortfarande bygger, men jag möter även dem som känner en stor oro över att de inte kommer att få tillbaka sina investeringar, medan marknadens aktörer kommer att bygga där de känner att här kommer de att få tillbaka pengarna, så här är det lämpligt för dem. Och så ska en marknadsaktör göra. Det är inte så konstigt.Jag har mött IT - människor som jobbar febrilt med att se till så att det ska fungera i . De gör det på ett fantastiskt sätt, men de ser en stor oro för hur det kommer att gå framöver om det ska bli återmonopolisering i landet. Jag har även mött andra; nämner mitt eget hemlän som har ökat dramatiskt . Ja, men det är väldigt stor skillnad fortfarande.Jag tror att vi måste återgå till att se till att varje kommun gör sina it-infrastrukturplaner. Man kan ta fram de gamla planerna som gjordes vi hade bredbandspengar från staten, även kallade Rosengrenspengarna, och hotta upp dem igen. Man måste se över sina nät och se var marknaden bygger och inte bygger och var stadsnäten skulle kunna samarbeta. kan det till och med vara så att kommunerna bygger från var sitt håll fast man inte har koll på det, eftersom det i dagens läge inte är full kontroll på var det läggs ned nät.Även om det görs en bredbandskontroll från PTS görs det inte genom att man tittar på var fibern har lagts ned, utan det är genom att man ringer upp och frågar: Har ni bredband? Då svarar konsumenten ja på det, och så får man en kartläggning på det sättet. Det skulle behövas en annan typ av kartläggning som till exempel länsstyrelserna skulle kunna ta hand om.Jag ser en oro. Men jag märker att är nöjd, och vi får väl se vem som får rätt framöver. Jag hoppas att det blir som beskriver och att det inte stannar av, men jag har en oro för framtiden. Återmonopolisering, , är så långt ifrån den här regeringens politik som man över huvud taget kan komma, och det är inte heller det som händer på marknaden.Jag redogjorde för de investeringsplaner som Sonera har beskrivit i artikeln i , men olika operatörer gör nu stora investeringar i framtidssäkrad fiber. Vi har byalag som bokstavligt talat står beredda att sätta spaden i backen för att dra fiber hem till gården eller hem till byn, så det stämmer inte att det finns en återmonopolisering på den svenska marknaden.Tvärtom är det vi ser nu en fiberfrossa och en utveckling där allt fler delar av landet inser att framtidens kommunikationer alltmer kommer att handla om att se till att vi har bra elektroniska kommunikationer, för det behövs för att hela ska kunna växa och utvecklas.När det gäller den aktuella frågan från kan man konstatera att Post- och regleringsbeslut är en direkt följd av lagen om elektronisk kommunikation som antogs 2003, en lagstiftning framtagen av en socialdemokratisk regering. Vad vet jag - kanske till och med arbetade med frågorna då. Den lagstiftningen säger att PTS regelbundet ska göra marknadsanalyser, däribland av marknad 4 som är det vi diskuterar just . Den analys PTS gjorde kom fram till att Sonera behövde prisregleras. Enligt EU-direktiv är det den så kallade LRIC-modellen som i det fallet ska användas för att räkna fram priset.Om nu tycker att PTS regleringsbeslut är fel kan det bara bero på att det är något av det som jag precis nämnde som hon tycker är fel. Då skulle jag hemskt gärna vilja att hon svarade på vilket. Är det lagstiftningen om elektronisk kommunikation som det är fel på? Är det PTS marknadsanalys som menar är felaktigt gjord? Är det LRIC-modellen som inte bör användas, och har hon i så fall något eget alternativ till den?Jag tycker att den utveckling vi ser i är fantastisk. På bara har vi sett en ökning där nästan varannan människa som bor i vårt land nu har tillgång till höghastighetsbredband med . Det är en fantastisk utveckling.Jag tycker att vi i den här kammaren, gemensamt från höger till vänster, borde kunna glädjas åt dessa fantastiska resultat. Framför allt ska vi glädjas åt att resultaten i , och eget hemlän visar att om man har ett långsiktigt och målmedvetet arbete, om man bestämmer sig för att sätta upp långsiktiga mål och hålla fast vid dem, är det möjligt att faktiskt åstadkomma en helt fantastisk utveckling när det gäller bredbandsutbyggnad också i våra glesare delar av landet. Det är fantastiskt att är så nöjd. Det är bra. Jag tycker också att det är bra att ligger i framkant, och det var ju tack vare att vi gjorde de satsningar som vi gjorde. Vi hade hem-PC-reformen som den borgerliga regeringen avskaffade med en gång när de kom till makten. Vi hade bredbandspengarna som vi också kallade Rosengrenspengarna, och vi hade IT i skolan.Detta har gjort att vi har legat i framkant under en väldigt , men som har påpekat i många andra debatter kommer andra länder nu i kapp. Då gäller det att se till att vi hanterar saker och ting rätt och att vi faktiskt också ser till att det inte blir en återmonopolisering. Även om statsrådet påstår att det inte är så hör jag helt andra signaler från andra som påstår att med sänkningen av marknadspriset säger en majoritet av stadsnäten att de måste se över sin verksamhet, för då kommer de inte att ha råd att bygga i samma takt längre och kommer de inte att kunna bygga i alla delar av respektive kommun. Det är mycket allvarligt.Jag är lika glad som över att vi har haft en sådan fantastisk utbyggnad och att vi har byggt i storstäder, tätorter och så vidare, men vi får inte lämna gles- och landsbygd bakom oss. Det är jättebra med byalagen och så vidare, men de är med förlov sagt väldigt små aktörer om man jämför med till exempel den som nämnde här förut, det vill säga Sonera. De små byalagen gör ett jättejobb, och de ska ha allt stöd, men det finns en stor risk att satsningen som görs kommer att stanna av, eftersom stadsnäten själva säger att de inte kan bygga om de inte får tillbaka sina investerade pengar och kan ta ut det pris som de behöver för att bygga. brukar ju parkera sig i täten internationellt sett när det gäller många av de här utvecklingsområdena, och det är väldigt positivt. Det finns många faktorer bakom att det ser ut så, bland annat beslut fattade av den här regeringen, men också beslut fattade av föregående socialdemokratiska regeringar.Lyssnar man på kan det nästan låta som att inga beslut som är fattade efter att alliansregeringen tillträdde 2006 har spelat någon roll för it-utvecklingen i det här landet.Det är lite trist att man ska behöva ha den typen av ideologiska skygglappar och inte kan erkänna att beslut fattade även av denna regering har bidragit till viktiga it-politiska framsteg.Det bredbandsstöd som refererar till och som fanns under den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde nytta i många delar i landet. Att ligger så pass bra till beror till ganska stora delar på att man då valde en framtidssäker teknik.På många andra håll i landet slösades de pengarna bort. Av tidningsuppgifter att döma satsades många i misslyckade satsningar eller i områden där marknaden ändå hade klarat av att bygga ut bredband. En borgerlig regering väljer att inte hantera skattebetalarnas pengar på det sättet.Vi ser en väldigt positiv utveckling. Men mer kommer att behöva göras. Jag beundrar engagemang och välkomnar det. Men jag beklagar att när Socialdemokraterna presenterade sin skuggbudget lade ni inte en enda krona mer till it-utbyggnad.När däremot regeringen presenterade sin budget för valde vi att avsätta de kommande tre åren för att bygga ut bredband i de delar av landet där marknadens krafter över huvud taget inte räcker till.