· GZ10285 · 2012-04-17 15:19:22 — har, med anledning av att har lämnat in ett förslag till tilldelning av utsläppsrätter inför den tredje perioden i EU:s handelssystem för utsläppsrätter för koldioxid, frågat mig följande:Är det miljöministerns ställningstagande att det är rimligt att får en så pass hög gratistilldelning av utsläppsrätter?Hur kommer miljöministern att verka för att handelssystemet fungerar bättre?Kommer miljöministern att verka för att kompletterande åtgärder till handelssystemet införs, exempelvis en europeisk koldioxidskatt?Jag tackar för frågorna och ska försöka besvara dem i turordning.Till att börja med vill jag betona att inte begär några utsläppsrätter. Jag kanske till och med ska börja med att förklara att det här handlar om klimatfrågan och om hur vi ska få ned klimatutsläppen. Vi i EU har delat upp det här i två områden. Den tunga industrin som får utsläppsrätter kallas för den handlande sektorn. Resten av hela samhället har vi andra beslut och lagstiftningar för.Då kommer vi tillbaka till systemet med utsläppsrätter, det vill säga den handlande sektorn och den tunga industrin med kanske 12 000 anläggningar i . begär alltså inte några utsläppsrätter, utan det nya systemet för fri tilldelning som gäller baseras på tilldelningsregler som är harmoniserade och gäller för hela EU, 27 länder.Reglerna för tilldelningen baseras på riktmärken och produktion, det vill säga vad som faktiskt händer i industrierna. Enskilda medlemsstater kan alltså inte själva påverka tilldelningen till företagen i detta skede. I det sammanhanget vill jag påpeka att verkade för att en så stor andel av utsläppsrätterna som möjligt skulle auktioneras. Jag har själv som före detta EU-parlamentariker förhandlat om de här reglerna. Jag har tyckt att det är viktigt att vi har gemensamma regler i hela EU, att vi ser till att det blir tuffa regler som gäller och att ingen kan smita undan.Utifrån det regelverk som har satts upp för tilldelningen är det alltså rimligt att får en hög tilldelning av utsläppsrätter. Principen för fri tilldelning för den tredje handelsperioden baseras på av Europeiska parlamentet och rådet fastställda produktriktmärken. Produktriktmärkena har konstruerats efter de mest koldioxideffektiva anläggningarna i varje sektor inom EU. Man har alltså tittat på de bästa anläggningarna och den bästa möjliga tekniken. De är konstruerade så att koldioxideffektiva anläggningar gynnas vid tilldelningen. Det innebär att de anläggningar som har gått före och förbättrat sig, till exempel vad gäller användning av biobränslen, gynnas särskilt av tilldelningsreglerna. Vi har anledning att glädja oss åt att svenska företag ligger väl framme. Men vi måste också förstå att en jämförelsevis hög tilldelning inte är ett uttryck för en önskan om utrymme för ökade utsläpp utan i stället en uppmuntran för jämförelsevis låga specifika utsläpp.Fråga två gäller hur jag kommer att verka för att handelssystemet ska fungera bättre. Regeringen anser att handelssystemet är ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen. Det blir en marknadsfunktion. Prisnivån på utsläppsrätter är låg, vilket till stor del beror på nedgången i ekonomin i EU. Tanken bakom ETS, det vill säga handelssystemet, är att det ska vara ett långsiktigt system för att minska utsläppen. Som i alla handelssystem kan priserna variera . Vi har sett både mycket låga priser och mycket höga priser, och har vi mycket låga priser. Det är dock bekymmersamt om den låga prisnivån består eftersom det riskerar att inte ge tillräckliga incitament för investeringar i klimatvänlig teknik, vilket i sin tur skulle äventyra den långsiktiga kostnadseffektiviteten och i längden också klimatmålen.Regeringen verkar fortsatt för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna besluta om att minska utsläppen till 2020. Det är EU-målet och vore det mest rättframma sättet att stärka handelssystemet, det vill säga att öka trycket i hela det europeiska handelssystemet. Runt om i EU arbetas också med andra förslag för att stärka handelssystemet, exempelvis genom att påverka utbudssidan av utsläppsrätter. Vi deltar i dessa diskussioner och analyserar vilka effekter sådana förslag har. För oss är det viktigt att kostnadseffektiviteten i EU:s klimatpolitik bibehålls.Till sist har vi frågan om kompletterande åtgärder till handelssystemet, till exempel en koldioxidskatt. Redan i klimatpropositionen 2009 konstaterar regeringen att anläggningar som ingår i systemet i princip inte bör ha ytterligare styrmedel eftersom det inte minskar de totala utsläppen utan bara påverkar var inom systemet de sker.Det är däremot en skillnad i den icke-handlande sektorn. Där har regeringen drivit hårt i förhandlingarna om förändringar av energiskattedirektivet att den icke-handlande sektorn ska ha koldioxidskatt. Nuvarande regler är föråldrade och inte samordnade med andra mer antagna EU-åtgärder. Huvuddelen av förslaget är att införa obligatoriska regler om att medlemsstaterna ska ha en koldioxidskatt i den icke-handlande sektorn. Vi jobbar väldigt mycket och väldigt hårt för detta i med finansministrarna och också när miljöministrarna träffas. Jag tackar för svaret. Det är inte särskilt ofta vi debatterar EU:s utsläppshandelssystem. Det är egentligen ganska logiskt eftersom detta är ett beslut som är fattat på EU-nivå. Det lämnar inte särskilt stora utrymmen för flexibilitet, vilket miljöministern var inne på.Precis som miljöministern har jag också ett förflutet i och har varit med och förhandlat om det här handelssystemet. Jag tror att jag och tycker att det är lika viktigt att det här verkligen blir ett system som levererar. Om man ska få ett handelssystem som levererar är det flera saker som ska fungera, men låt mig stanna vid två viktiga saker.Den ena är att antalet utsläppsrätter som finns i systemet inte blir för många och att antalet successivt bringas ned. Det ska vara en utsläppskurva som går ganska stadigt nedåt så att det helt enkelt blir färre och färre utsläpp.Det är också viktigt att man redan från början sätter ett pris på utsläppsrätterna så att man får ett förhållandevis högt pris på att släppa ut koldioxid.Jag är mycket orolig för det utsläppshandelssystem som finns . När jag skrev den här interpellationen låg priset på en utsläppsrätt på . Det är egentligen alldeles för lågt enligt alla bedömare. Jag tror att man ibland brukar ha som riktmärke att priset ska vara för en utsläppsrätt, det vill säga . Det är alltså högre än vad det är . ligger priset på , det vill säga , per utsläppsrätt.Jag tycker att vi i har ett mycket stort ansvar att se till att det här blir ett robust system som verkligen levererar. Jag studsade till när jag såg uttala sig, jag tror att det var i tidningen , och hylla att svensk industri får en stor andel gratis utsläppsrätter med den svenska ansökan. Det är precis sådana saker som gör att systemet förfelas. Ju mer gratistilldelning vi har i systemet, desto sämre kommer det att fungera.Jag kan hålla med om att det är svårt att gå in och i detalj reglera ett system som redan är beslutat, men jag tycker att ett minimikrav borde vara att vi har en minister som inser vidden av det stora problem som vi har med handelssystemet . Det tycker jag faktiskt inte att miljöministern riktigt gör.Några konkreta åtgärder som jag vet att man diskuterar för att det här systemet ska fungera bättre är att man till exempel ska ha ett golvpris, alltså ett minimipris, för utsläppsrätter. Man kan kanske lägga det på per utsläppsrätt. Är det någonting som miljöministern tycker är lämpligt? Tycker miljöministern att vi i det här akuta läget ska plocka bort flera utsläppsrätter än vad som finns i systemet ? Miljöministern nämner någonting om att man ska påverka utbudssidan när det gäller utsläppsrätter, men jag förstår inte riktigt vilken den svenska linjen egentligen är. Vilken nivå tycker att en utsläppsrätt ska ligga på ? per utsläppsrätt, är det en lämplig nivå? Jag hoppas att du inte tycker det. EU:s utsläppshandelssystem är relativt nytt. Ett handelssystem med utsläppsrätter är ett marknadsbaserat system för att sätta pris på koldioxidutsläpp. Just att sätta pris på miljön och använda marknadsmekanismer är ett bra sätt att styra mot en grön ekonomi. Det är ett bra sätt - ett liberalt sätt, skulle jag som centerpartist vilja lägga till. Det gläder mig därför att i sin interpellation understryker vikten av ett robust och välfungerande handelssystem. Det är inte alltid som parti bejakar marknadslösningar, men i det här fallet gör det, och jag är väldigt glad att det kan få komma fram här i kammaren.Oavsett om det handlar om miljöskatter eller ett handelssystem för utsläppsrätter är det viktigt att sätta pris på miljön. Som jag sade är EU:s utsläppshandelssystem relativt nytt. Det viktiga har under de här första perioderna varit att få i gång ett handelssystem och få en prissättning på koldioxid. Innan utsläppshandelssystemet sjösattes fanns en diskussion om huruvida vi kan åstadkomma en gemensam koldioxidskatt och sådana saker inom EU. Det var inte en möjlig väg. Att sätta pris på koldioxid är en väg som man har kommit överens om.Jag och är helt överens med om att utsläppsrätterna i så stor utsträckning som möjligt ska auktioneras ut och att vi successivt måste sänka taket. Då får vi ett bättre fungerande handelssystem. Men har vi inte ett system där alla utsläppsrätter auktioneras ut. Vi har ett system där utsläppsrätter delas ut utifrån, under den här tredje perioden, riktmärken och produktion. Precis som miljöminister påpekade är det inte något som begär, utan det är någonting vi får utifrån hur systemet är konstruerat.Jag tycker att det är en berättigad fråga att ställa till om han inte tycker att det är rimligt att efterlever det gemensamma regelverk som vi har och delar ut utsläppsrätter utifrån detta. Om man tänker sig att man inte skulle göra det - eftersom en hög tilldelning av utsläppsrätter i det här systemet innebär att man har en koldioxideffektiv anläggning - vilken signal skulle man då skicka till företag som har gått före på klimatområdet och uppnått resultat? Då skickar man ju signalen att det straffar sig att gå före.Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar ett framtida system nästa period med mer av utauktionering och lägre tak. Det skulle ge ett bättre fungerande system, men systemet skulle på intet sätt bli bättre fungerande om inte delar ut utsläppsrätter till våra företag utifrån det regelverk som faktiskt finns på bordet. Eftersom vi har åhörare här , vilket är väldigt roligt, skulle jag som en del av svaret vilja förklara lite hur systemet fungerar.Diskussionen om klimatfrågorna i är uppdelad på två områden. Det ena är den tunga industrin som här kallas för den handlande sektorn. Den är med i det här systemet med försäljning av utsläppsrätter. Tanken är att det ska fungera som en marknad som blir trängre och trängre och där klimatutsläpp blir dyrare och dyrare så att industrierna därför ska investera i bättre teknik.Det andra området rör resten, alltså småföretagen och resten av samhället, och detta har vi annan lagstiftning för. Där vill vi gärna ha en EU-gemensam koldioxidskatt, vilket vi diskuterade alldeles nyss.Det här systemet är konstruerat så att man tittar på den bästa tekniken, de av tekniken som är bäst inom en bransch eller sektor, och så sätter man en regel för hur den bästa tekniken ska se ut. Sedan tilldelas företagen utsläppsrätter. i början har de varit gratis. kommer de här utsläppsrätterna att auktioneras ut.Svensk industri får ganska många utsläppsrätter, men det beror på att företagen faktiskt har varit bra. Det visar på fördelarna att gå före. De har investerat i det här och dragit ned på utsläppen, och därmed har de fler utsläppsrätter än vad de egentligen skulle behöva, för varje industri eller företag som deltar tilldelas ett antal utsläppsrätter. Tanken är att det ska vara lite trångt, och så ska man köpa till om man behöver ifall man är dålig och släpper ut mer än vad som behövs.När nu svensk industri har utsläppsrätter över, betyder det att de har varit dåliga eller varit bra? Det betyder faktiskt att de har varit bra, och det europeiska systemet ska belöna den som är bra.Då vill att vi ska gå in och reglera i det här marknadssystemet. Jag tycker inte det, därför att jag tycker just att signalen är bra och att de som har gått före ska ha en fördel på grund av detta. Varför skulle de annars göra det? Vad är legitimiteten i systemet annars?Jag är emot att bryta sönder det här, därför att jag tycker att konstruktionen är bra. Konstruktionen är nämligen den att de här utsläppsrätterna minskar . Sakta går det här alltså nedåt och kostymen blir trängre och trängre. Det ska bli dyrare och dyrare, och ska utsläppen minska.Långsiktigt innebär den här nedtrappningen - jag vet inte hur många som ägnar sig åt procenträkning, men räknar man ut det över decennier blir det ganska mycket när man multiplicerar det - att riktmärket är , och ska det ha blivit en nedskalning som resulterar i att man har av det här riktmärket. Det är alltså en rejäl nedtrappning.Vad är då det bästa sättet att skärpa det här systemet? Är det att gå in och bryta sönder tilldelningen eller incitamenten för företagen? Jag tror inte det. Jag tror att det absolut bästa sättet att skärpa systemet är att försöka öka EU:s klimatmål från som sätter reglerna för handelssystemet till . Det skulle innebära en skärpning i alla de här olika delarna - bästa tillgängliga teknik, kvottilldelning och auktionering - och den nedåtgående kurvan skulle bli skarpare.Jag tror att det bästa vi kan göra är att fokusera på det. Det är bra att är pedagogisk och försöker förklara för åhörarna vad den här debatten handlar om. Det skulle vara ännu bättre, och jag skulle bli tacksam, om jag fick konkreta svar på mina frågor.Det här handlar om ett marknadsbaserat system, precis som säger, men även om man är varm anhängare av marknadsbaserade system borde man tycka att de här systemen ska fungera. Bara det faktum att det är ett marknadsbaserat system borde inte räcka, utan man borde faktiskt lägga fram konkreta förslag för att det ska fungera på riktigt.En av mina frågor till var just ifall hon tycker att det skulle vara rimligt att driver att det ska finnas ett bottenpris för utsläppsrätter i handelssystemet. Jag vet att det har diskuterats till exempel bland brittiska parlamentariker, och jag tror att man talar om en nivå på per utsläppsrätt. Det skulle innebära att vi inte kan sjunka ned till de nivåer där vi ligger på per utsläppsrätt.Varför är det då så viktigt att vi sätter ett relativt högt pris på utsläppsrätterna? Det är för att det här är den tydliga signalen som vi sänder ut till industrin. Ifall vi har högre pris på att släppa ut blir det lättare att gå före och ställa om sin industri och se till att den släpper ut mindre.Jag kan instämma i att det på något vis är ett liberalt resonemang att man ska använda sig av det styrmedlet. Det förvånar mig att jag inte hör någonting i den riktningen från miljöministern, men du har ju fler möjligheter att svara.Det här systemet handlar om att det är stora företag - Fortum, , , , och så vidare som gör stora vinster. kommer de att få gratis utsläppsrätter. De kommer att få så mycket utsläppsrätter att de inte kan göra sig av med dem utan måste sälja dem på marknaden. När de har fått gratis utsläppsrätter i ett system där dessa egentligen ska auktioneras ut kan de slumpa ut dem på marknaden. Vad kommer då att hända med priset på utsläppsrätter? Jo, det finns stor risk att priset kommer att rasa ännu mer, och hela systemet kommer att krackelera. Vad har vi då vunnit?Miljöministern tar upp att ett bra sätt att öka integriteten och funktionssättet i utsläppshandelssystemet är att EU ska ha högre ambitioner i klimatpolitiken, att man ska skala upp EU:s mål till att minska utsläppen . Det tycker jag är jättebra. Det är precis det som vi i oppositionen har drivit på inför varje ministermöte, men regeringen driver det aldrig på ministermötena. Det står inte inskrivet i den svenska positionen.Jag vill därför fråga om det nästa gång hon åker på ett ministermöte i klart och tydligt kommer att stå att den kommer att verka för att EU:s minskningsmål ska höjas från till . Kommer det att vara den skriftliga svenska positionen? Jag vill rikta ett tack till miljöminister för det pedagogiska upplägget med att försöka förklara ett rätt så komplicerat handelssystem. EU:s utsläppshandelssystem är nytt, och det är inte perfekt.Det räcker inte, precis som sade, med ett marknadsbaserat system. har vi fått en handel, om än med alldeles för låga priser för att bli riktigt styrande. Då är frågan hur vi får ett handelssystem att fungera bättre. Mer auktionering, som signalerar priset direkt vid tilldelningen, och en successivt minskad tilldelning ger ett bättre fungerande system. får vi leva med det system vi har och som vi gemensamt har beslutat om i Europeiska unionen.Jens Holms interpellation var ju ställd till miljöministern utifrån om det var rimligt att dela ut utsläppsrätter i det system som vi har, men i inlägg låter det som om vi diskuterar den fjärde perioden. Det är väl i och för sig intressant att göra, men jag skulle gärna vilja ha svar på frågan om inte tycker att det är rimligt att vi delar ut utsläppsrätter till våra företag utifrån det regelverk vi har på bordet. Vi kan gärna diskutera i denna interpellationsdebatt och i andra debatter i kammaren hur vi vill att ett framtida system ska se ut, men fråga var om det var rimligt att dela ut till företag utifrån det regelsystem vi har. Jag tycker det. Frågan är om tycker det. Jag vet inte om jag är extremt nördig, men jag tycker att det här är en jätteintressant diskussion. Jag hoppas att åhörarna också tycker det.Handeln med utsläppsrätter gäller för den del i som omfattar den tunga industrin. Där har vi gemensamma europeiska regler. För resten av samhället har vi, som jag sade, andra regler, men här gäller det alltså den tunga industrin. Det är ett marknadssystem. Man får sina utsläppsrätter tilldelade. Jag hade velat ha auktionering till redan från början, men har vi ytterligare detta system, som är gemensamt för EU.Systemet är konstruerat så att gränsen sätts utifrån den bästa tekniken, och sedan får man utsläppsrätter. Det fungerar så att den som har sämre teknik får färre utsläppsrätter och måste köpa dem. Man är tvungen att köpa enligt lag. Det ska vara dyrt att släppa ut koldioxid, och därför ska det minskas. Då blir klimatet bättre. Det är tanken bakom systemet.Jag förstår inte upprördheten. Om man varit duktig och minskat sina utsläpp, och därmed har utsläppsrätter, ska man kunna sälja de utsläppsrätter man får över. Det gäller om vi har ett marknadssystem, vilket jag som liberal centerpartist tycker är vettigt. Jag vill inte ha statlig reglering av allting. Det är inte min ideologiska utgångspunkt. Hela tanken med att köpa och sälja är att man är tvungen att köpa om man är dålig och får chansen att sälja om man är bra.Sedan är frågan om det totalt sett är för mycket. Om de som varit duktiga inte skulle få tjäna pengar på att vara duktiga, vilket är tanken med systemet, gynnar det inte de bästa utan de sämsta, och därmed blir hela systemet kortslutet. I så fall kan vi lägga ned det, för då motverkar det ju sitt syfte. De som är duktiga ska kunna sälja utsläppsrätter. De ska kunna tjäna pengar på det. Andra, som är dåliga, ska se att det är lönsamt att vara bra och vilja investera i bättre teknik. Det är så systemet är konstruerat.Om vi vill skärpa systemet och göra det ännu tajtare kommer auktioneringen successivt - vilket redan är beslutat bland de 27 medlemsländerna - i stället för tilldelning enligt bästa tillgängliga teknik, om vi talar om framtiden. De första auktioneringstillfällena kommer . Det ska bli spännande att se hur det går. Det betyder mycket för oss alla som är intresserade av miljö och klimat.I torsdags fattade vi regeringsbeslut om att lämna förslag till om den svenska delen beträffande europeisk registrering, europeiska system och hur vi ska kunna sätta i gång den gemensamma europeiska auktioneringsverksamheten. Det var för mig som miljöminister en bra dag. Det kändes bra att kunna fatta det beslutet, och jag hoppas att vi snabbt får igenom det i så att vi kan vara klara med den svenska delen.Om vi vill skärpa det hela ännu mer än det som redan är bestämt ska vi, som vi sade tidigare, höja EU:s ambitionsmål från minus till minus . Det finns med i de svenska förhandlingspositionerna, både för mig som miljöminister och för finansministern, som diskuterar detta på Ekofin. Det är dock inte alldeles enkelt eftersom det finns länder som inte tycker som vi. Man får problematisera svaret lite grann och säga att det finns en del frågor som vi behöver lösa, kanske främst med , som är det land som är mest emot att skärpa de europeiska klimatreglerna.Jag är mycket angelägen om detta system. Den som är duktig ska tjäna på att minska sina utsläpp, och den som är dålig ska få betala mer. Jag är mycket angelägen om att systemet ska finnas kvar och bli starkare. Jag tycker precis som miljöministern att det här är en viktig diskussion i en förvisso mycket teknisk fråga. EU:s utsläppshandelssystem är inte världens enklaste fråga. Vi ska dock komma ihåg att ungefär en tredjedel av våra utsläpp regleras inom detta område. Därför måste vi diskutera det i kammaren. Vi måste problematisera det. Vi måste genomlysa det från alla tänkbara håll och kanter. Och vi måste se till att systemet verkligen levererar utsläppsminskningar. är systemet i en kris. Jag skulle säga att det är en klimatkatastrof när en utsläppsrätt inte kostar mer än . Priset borde vara minst det fyr- eller femdubbla.Vad gäller fråga, om det är rimligt med gratisutdelning och att de svenska utsläppen får öka , vill jag säga att nej, jag tycker inte att det är rimligt. Jag läste i tidningen att på Fortum i kommenterar gratistilldelningen med: Jag blev personligen förvånad. på Svensk Fjärrvärme säger följande om de gratis utsläppsrätter som de ska få: Nej, det kom som en skänk från ovan. Det var ett trevligt tillskott men inget vi har kämpat för.Varför säger de så? Jo, därför att vi i har haft fjärrvärme . Det är en verksamhet som vi i stor utsträckning subventionerat fram, vilket jag tycker är bra. Fjärrvärme är jättebra, men det är en verksamhet som i redan är etablerad, kommersialiserad och välfungerande. Det behövs inga gratis utsläppsrätter till den verksamheten.Sedan måste jag få ställa en fråga till . Jag tycker att det är tråkigt om det verkligen är så att inte är pådrivande för att det ska finnas ett lägstapris för utsläppsrätterna i handelssystemet. Det tror jag verkligen skulle kunna göra skillnad. Om ni på allvar driver att EU ska höja sina ambitioner till vill jag se det i de svenska papperen från regeringen. Det står inte klart och tydligt som det är . Jag uppskattar miljöengagemang väldigt mycket, måste jag säga. Om vi tittar på det europeiska systemet ser vi dock att det är konstruerat så att det ska gälla 27 länder och ungefär 12 000 anläggningar. Det innebär att när man är bra här, inom de ramar som finns, är det någon annan som är motsvarande dålig. Det går inte att bryta ut de svenska anläggningarna och säga att vi ska göra på ett särskilt sätt här, utan de är en del - de är några stycken - av dessa 12 000 anläggningar. Ska vi skärpa systemet ska vi göra det för alla, och vi kan inte säga till vår svenska industri att det är jättebra att de har energieffektiviserat och att de blir bättre och använder ny teknik och sedan säga: Lång näsa! Ni får inte det ni har trott, för vi bryter ut er ur den europeiska utsläppshandeln när ni är duktiga. Vi måste i stället se till att vi har europeiska system som fungerar för alla 12 000. Det är väl inte katastrof om det minskar utsläppen och om det ska gå från 80-procentsnivån av de totala utsläppen ned till . Sedan kan jag tycka att neddragningen skulle bli tuffare och snabbare om vi höjde klimatambitionen till .