· GZ10235 · 2012-02-28 18:56:21 — har frågat mig vad jag avser att göra för att förstärka kommunernas ekonomi.Jag vill framhålla att regeringen har tagit ett stort ansvar för kommunernas ekonomi. Regeringen har tillfört kommunsektorn i konjunkturstöd. Stöden har motverkat uppsägningar och nedskärningar i den kommunala verksamheten. Dessa stöd har därmed bidragit till att överbrygga nedgången i konjunkturen. Utöver konjunkturstöden höjde regeringen också statsbidragen till kommunsektorn permanent med årligen.Regeringens aktuella prognoser tyder på stabila finanser för kommunsektorn som helhet. Årets höjning av den genomsnittliga kommunalskatten med påverkar sektorns intäkter endast i liten utsträckning. Oberoende av den mindre skattehöjningen väntas kommunsektorn redovisa ett överskott och kommande år. Detta tyder på att den kommunala verksamheten kan bedrivas med bibehållen kvalitet och service.Antalet sysselsatta i den kommunalt finansierade verksamheten ökade förhållandevis mycket . Sysselsättningen bedöms i stort sett vara intakt och . Sammantaget gör regeringen bedömningen att det inte föreligger något stort behov av att pröva frågan om ytterligare resurser till kommunsektorn.I dag råder dock stor osäkerhet om konjunkturutvecklingen i och i . Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn påverkas i hög grad av händelser i vår omvärld - händelser som är svåra att förutse.Regeringen följer noga utvecklingen i kommunsektorn och återkommer med en ny bedömning av kommunsektorns ekonomi i den ekonomiska vårpropositionen. Jobbkrisen skapar två problem för kommunerna som verkar . Det första är att intäkterna faller i den ökade arbetslöshetens spår. Den regering som är en del av har inte ökat förvärvsfrekvensen. Den har minskat den. Den har inte minskat arbetslösheten, utan ökat den, särskilt bland de unga och bland dem som har gått länge utan jobb. Det är ett intäktsfall att man inte har ett arbete och kan betala skatt till kommunerna.Det andra problemet är att välfärdssystemen, som förr fångade upp dem som olyckligtvis blev arbetslösa är så uttunnade att man ramlar rätt igenom och in i det kommunala försörjningsstödet, som växer.Det innebär att i kraft av intäktsfall och utgiftsökningar som tidigare fanns i välfärdssystemen uppstår budgetgap i kommunsektorn. Jag vill påstå att detta förstärks av att regeringen på andra områden har överfört kostnader på kommunsektorn. Det handlar till exempel om en ofinansierad gymnasiereform, som har diskuterats här i kammaren , och det påförda ansvaret för kommunerna att delfinansiera infrastruktur.Det leder till att det innevarande år beräknas bli en dramatisk ökning av antalet kommuner som får underskott i sin ekonomi. hade 30-40 kommuner underskott. Redan det är mycket. förväntas 90 kommuner ha underskott. Det är 64 kommuner som höjer skatterna.De skattesänkningar med en inkomstprofil som den moderatledda regeringen har gjort, mer till den som redan hade, ersätts nu av att man överför kostnader där trycket på försörjningsstödet ökar. Det innebär att kommunerna tvingas höja skatterna. Det blir en belastning för den med lägre inkomster eftersom kommunalskatten är proportionell.Finansministern verkar vara tämligen obekymrad över att kommunsektorn är på väg in i en obalans. Om han hade varit intresserad på allvar hade han åkt ut och studerat vad som faktiskt händer i landets kommuner. Läs i de olika lokaltidningarna om besparingar i förskola och äldreomsorg, om nedläggningar av fritidsgårdar och om försämrade öppettider på biblioteken! Det är effekter av en politik som ytterst har gett gigantiska skattelättnader till dem som redan hade det bra. får kommunerna överta ansvaret för kostnaderna och tvingas spara. De arbetslösas barn får också vara med och betala, liksom alla andra barn, . Som vanligt i debatter med får vi börja med att ge några grundläggande fakta. Kommunalskatten, det samlade skatteuttaget från kommuner och landsting, var 31:60 år 2006. Det kan vi vara överens om. Det är så siffrorna ser ut. Såvitt jag förstår kommer kommunalskatten att vara 31:60. Om jag jämför 31:60 med 31:60 är det i min föreställningsvärld en nästan obefintlig förändring. Kommunalskatten har alltså legat på ungefär 31:60 år 2006 och ungefär 31:60 år 2012. Det har alltså inte skett någon massiv höjning av kommunalskatterna i svensk ekonomi därför att det inte har skett någon massiv övervältring och därför att vi inte har undergrävt kommunernas ekonomi.Vi har tvärtom förstärkt kommunsektorn i nivå med . Det har skett dels genom höjda statsbidrag, dels genom förändrad fastighetsbeskattning och dels genom förändrad arbetsgivaravgift. Så ser fakta ut. Kommunernas intäkter, en siffra som är relativt enkel att kontrollera, har ökat från 656 miljarder till 800 miljarder . Det är en relativt kraftig ökning. Det är en ökning med i storleksordning som har inträffat . Det beror på att regeringens framgångsrika arbetsmarknadspolitik och arbetslinje har bidragit till att fler människor arbetar. Då stiger skatteintäkterna, och då har vi mer pengar till välfärd.Ni säger att vi nu skulle ha en situation där vi är på väg mot dåliga resultat. Titta på 2006-2010! Vi har levererat överskott i kommunresultaten på mellan 8 och 18 miljarder . Det har inte varit några underskott i kommunsektorn. Resultaten i kommunsektorn har varit starka. Det kan man inte säga att de var under hela den socialdemokratiska perioden. Då hade vi underskottsår i kommunsektorn.Det här har inte skett till priset av att lönerna eller sysselsättningen i den kommunfinansierade verksamheten har tryckts undan. Vi har alltså haft starkare löneökningar i den kommunalt finansierade verksamheten än vad vi har haft i näringslivet som helhet. Det beror naturligtvis på sammansättning, nyrekryteringsbehov, demografi och så vidare, men det är inte så att medlemmar har fått lönesänkningar för att finansiera stora skattelättnader. Kommunalskatten har alltså inte ökat, utan 31:60 till 31:60 är en oförändrad kommunalskatt. Därmed tycker jag att den här debatten faller lite grann. vet att det inte finns några prognoser för den genomsnittliga skattesatsen . Kan du svara på min fråga nu? Är det inte korrekt att 64 kommuner i vårt land planerar att höja skatten? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan. Du vet svaret, men du använder väl din vanliga debatteknik att aldrig svara på frågor utan bara prata vid sidan om frågeställningen.Det är ovedersägligt så att det pågår besparingar i den kommunala verksamheten . Man nödgas höja skatten på grund av fallande intäkter och på grund av ökade kostnader.Kanske skulle en betydande andel av de 64 kommuner som funderar på att höja skatten kunna undvika detta om du öppnade en av dina skrivbordslådor där det ligger ett helt enigt förslag till skatteutjämning. Men den lådan har du låst två gånger och gömt nyckeln någonstans för de andra regeringskamraterna. Din ovilja att ställa upp på ett politiskt enigt skatteutjämningsförslag påverkar också kommunernas möjligheter att klara sig undan skattehöjningar.Jag vill påstå att Kommunsverige är på väg in i en ekonomisk obalans. Det finns ett behov av finansiellt tillskott på . Det framställdes också mycket tydligt till dig i närtid när SKL:s ledning hade en diskussion med regeringen. Siffrorna är inte obekanta, utan det handlar om att analysera varför de har uppkommit. De har uppkommit därför att ni har misslyckats med jobbpolitiken, därför att arbetslösheten ökar, därför att förvärvsfrekvensen minskar och därför att ni har förstört de försäkringar som fanns för att undvika att människor ramlar igenom ned till den yttersta utposten, det kommunala försörjningsstödet. Så möts den enskildes plåga med socialbidraget och kommunens utgifter. Det leder sammantaget till att hela den kommunala verksamheten utsätts för påfrestningar. Det är det verkliga bidragsberoendet som slår både på den enskilde och samhället. Det fördjupar orättvisorna i vårt land.Svara nu på frågan, ! Är det inte korrekt att 64 kommuner har för avsikt att höja skatten? Jag undrar: Tänker du motverka det genom att ta fram det politiskt eniga skatteutjämningsförslag som skulle tillse att en del av dessa kommuner fick sådana förstärkningar att de kunde undvika en kommunalskattehöjning? Jag hade egentligen inte tänkt anmäla mig till den här debatten. Men med anledning av att finansministern pratar om en framgångsrik arbetsmarknadspolitik när vi har en arbetslöshet på , när långtidsarbetslösheten bland ungdomar ökar, när långtidsarbetslösheten över huvud taget ökar och när 30 000 personer är inskrivna i fas 3 måste jag säga att jag inte tycker att det är speciellt framgångsrikt. Jag tycker inte heller att det är framgångsrikt att man övervältrar kostnader från staten till kommunerna genom att kommunerna får ta kostnaderna för arbetssökande och sjuka eftersom regeringen inte gör det.Flera kommuner, bland annat två i mitt län nämligen och , aviserar skattehöjningar. Man gör det inte därför att man vill det utan därför att man känner sig tvingad för att kunna bibehålla den välfärd som medborgarna efterfrågar.Herr talman! Det är nämligen så att försörjningsstöd är lagstadgat. Det måste man ge till dem som behöver ha det. Däremot är det inte lagstadgat hur många förskollärare det ska vara inom barnomsorgen, och det är inte lagstadgat hur många vårdbiträden det ska vara på en avdelning inom äldreomsorgen , men det kommer så småningom.Det innebär att kommunerna måste omprioritera. Då blir det mer pengar till försörjningsstöd och mindre pengar till skolan, äldreomsorgen och barnomsorgen. Att finansministern inte vill prata om det här förstår jag, men det är faktiskt en övervältring från staten.Peter har kanske inte nämnt det , men samma diskussion finns också när det gäller infrastruktursatsningar. Även där tycker man att kommunerna ska vara med och betala i stället för att staten själv finansierar det.Tycker verkligen finansministern att man har en framgångsrik arbetsmarknadspolitik när långtidsarbetslösheten ökar både bland unga och bland den övriga befolkningen och att vi har en, som i alla fall valde att kalla det när han var i opposition, massarbetslöshet? Vi har en högre arbetslöshet , så det råder väl fortfarande massarbetslöshet. Är det framgångsrikt? Jag har tillgång till bedömningar av den kommunala skattekraften på 31:60. Dem har jag tillgängliga därför att de finns i interpellation. Där anges att skattesatsen ska bli 31:60, och jag antar att vi kan utgå från att det är en riktig uppgift. Den överensstämmer för övrigt också med bedömning.Skillnaden är skillnaden mellan 31:60 och 31:60. Det har alltså inte skett någon skattehöjning under den här mandatperioden på kommunalsidan. Kommunalskattesatsen låg 2006 på 31:60, och den ligger enligt interpellationen på 31:60. Att det skulle vara en massiv ökning av det kommunala skatteuttaget är för mig en orimlighet, för det har varit oförändrat!Låt oss titta på SKL:s bedömningar. SKL räknar med att den kommunala konsumtionen 2012 - om det nu inte var 2011, det är bäst att jag bläddrar i papperen så att jag får det rätt - landar på . Den landade på och ökade alltså med . Det är inte så att vi har någon massiv nedgång av den kommunala konsumtionen i det här landet, utan den ökade alltså med 20 miljarder mellan föregående och innevarande år.Tittar vi på resultatbedömningarna ser vi att den senaste prognosen som föredragits från SKL:s sida för mig på visar att man har ett plusresultat . Trots att nästan hela övriga har stora underskott och att det är ett betydande bekymmer uppvisar svenska kommuner faktiskt plusresultat. Det är inte några stora plusresultat, men det är ändå plusresultat.Det här beror på att vi har tillfört stora resurser samlat till kommunsektorn. Det handlar om i förstärkt nivå för kommunsektorn . Det är för att vi prioriterar välfärden. Vi tycker att det är viktigt med barnomsorg. Vi tycker att det är viktigt med sjukvård. Vi tycker att det är viktigt att alla har tillgång till äldreomsorg oavsett inkomst. Det är inte där den stora skiljelinjen ligger.Socialdemokratisk budget är bidragspolitik, inte kommunpolitik. Det är klart att ni skulle ha ett väsentligt starkare alternativ om det var 10-15 miljarder till kommunerna i er budget, men er budget innehåller ju inte det utan 10-15 miljarder till bidragssystemen. Ni prioriterar ju inte välfärdens kärna, utan ni prioriterar bidragssystemen.Det visas i stället att antalet arbetade timmar, som är den viktigaste skattebasen, har ökat väldigt kraftigt och att det gör att kommunerna har en stabil ekonomisk bas. Det är därför som det inte heller har skett någon höjning av kommunalskatten. Den är 31:60 och var 31:60 år 2006, och därmed faller hela interpellationen. 64 kommuner höjer skatten. Det vore klädsamt om du ändå sade att det är korrekt, genomsnittliga skattesatsen ökar nu med en femöring. Det är pengar det också. Hur fortsättningen blir är det riktigt intressanta. Åtskilliga av de kommuner som tvingas höja skatten är sådana kommuner som man skulle kunna ge ett skydd i genomförandet av den kommunala skatteutjämning som en utredning i bred enighet lade fram.Anders ! När är du beredd att skriva en proposition med den som grund? Har interna moderata kretsar låst lådan på departementet och kastat nyckeln i Strömmen där ingen kan hitta den?Du vet att många barn och gamla i vårt land som är beroende av välfärd inte alls har fått de resursökningar de behöver med de gigantiska skattesänkningar som har lett till ökad privat konsumtion. Vi har en ökad obalans i vårt land mellan offentlig och privat konsumtion. Det är många privata excesser medan det offentliga faktiskt får spara.Gå upp i tidningsrummet här i ! Jag kan följa med och visa lokaltidningar och berätta om neddragningar i förskolor och äldreboenden, stängningar av fritidsgårdar, försämring av bibliotek och annat.Detta är verkligheten i Kommunsverige på grund av att ni har misslyckats med jobbpolitiken. Det är fler arbetslösa och förvärvsfrekvensen är mindre, och det gör att intäkterna faller och kostnaderna ökar i Kommunsverige. Det är din skuld, . Jag har all respekt för att finansministern väljer att bara svara på fråga, men när han står och säger att man har en framgångsrik arbetsmarknadspolitik när man parkerar 30 000 personer i fas 3, 65 000 personer är utförsäkrade, 120 000 inte har någon ersättning från a-kassan och vi har en massarbetslöshet i där långtidsarbetslösheten ökar bland de unga och den övriga befolkningen framstår det för mig som främmande.Förtydliga gärna vad det är som är så framgångsrikt med att ha massarbetslöshet! Håll dig gärna också till , för det är ändå det landet vi pratar om.Jag pratar om välfärd. Jag har förstått att den här regeringen gärna pratar om kärnor. För mig är en generell välfärd viktig att värna, inte kärna ur.Kommuner som tvingas höja skatten tvingas till det för att man har högre arbetslöshet. Man har minskat skatteunderlag därför att de som inte har lön naturligtvis inte har möjlighet att betala in någon skatt. Om kommunerna dessutom får ta över den kostnad som staten ska ta, i form av arbetsmarknadspolitik och trygghetssystem, som de får då regeringen har valt att utförsäkra personer innebär det att kommunernas kostnader ökar, och därför måste de höja skatten.Det regeringen har gjort är att man har adresserat en kostnad till kommunerna, och det blir en ojämlik fördelning som innebär att de kommuner som har minst resurser tvingas öka kostnaden. Det vore klädsamt om även finansminister tordes erkänna att det faktiskt är en övervältring av statens kostnader till kommunerna. Den här debatten handlar om att det skulle ske stora skattehöjningar i kommunsektorn som kommuner och landsting tvingas till.Vi konstaterar igen, bara för att göra detta tydligt, att i interpellationen står det 31:60, och när vi tillträdde var kommunalskatten 31:60. Var är den massiva höjningen av kommunalskatten? Den har inte inträffat. Det är inte så verkligheten i kommunerna ser ut.Vi hade en valrörelse där Socialdemokraterna hårt drev linjen att nu hade det skett en massiv neddragning i kommunsektorn. Det var ett genomgående tema.Låt oss titta på siffrorna. När den här regeringen tillträdde jobbade 1 199 000 människor i den kommunalt finansierade verksamheten. är det 1 197 000 personer. Det är alltså en minskning med omkring 3 000 personer. Det här är den värsta kris världsekonomin har upplevt . Ni kanske vill att jag ska upprepa hur det såg ut med uppsägningar under 90-talskrisen. Jag kanske ska föredra sysselsättningssiffrorna , 1995, 1996 och 1997 under den socialdemokratiska regeringen.Det finns 1 197 000 personer - av arbetskraften, en av de högsta siffrorna av alla industriländer - som jobbar i de olika välfärdsverksamheterna. Det har inte skett några massiva neddragningar.Låt oss titta på hur det blir. SKL:s bedömning var att konsumtion uppgick till 2010. SKL:s bedömning är att konsumtion 2014 uppgår till . Såvitt jag förstår är det en ökning på nära nog av konsumtion, som vill beskriva som närmast en slakt av den kommunala verksamheten.Vi har skött kommunerna väl därför att vi prioriterar välfärden. Vi håller välfärden främst. Socialdemokraterna är och förblir ett bidragsparti!