· GZ10425 · 2012-08-16 14:11:09 — Vi har precis gått igenom en av de största kriserna i mannaminne, och man gör drakoniska nedskärningar på välfärden runt om i västvärlden. Det är någonting vi är nästan helt förskonade ifrån, vilket är ganska märkligt eftersom vi är en liten exportberoende ekonomi. Det finns också väldigt mycket positivt i . Vi har minskat antalet förtidspensionärer med 150 000. Vi har kraftigt minskat antalet sjukskrivna på arbetsmarknaden totalt sett. Vi har satsat mer på välfärden. försöker på något sätt förespegla att vi skär ned på välfärden. Det är tvärtom så att vi har satsat på en vårdmiljard och på fler poliser. Vi har gett mer pengar till kommunerna. Summa summarum är det alltså väldigt tydligt att vår politik inte har gått hela vägen och att vi inte lever i en utopi där ingenting kan bli bättre, men det är fortfarande så att det som händer i är imponerande. Vi klarar oss nämligen väldigt mycket bättre än hela vår omvärld, och det är mycket tack vare den politik vi har fört. Jag ställde en fråga till finansministern angående att jobbskatteavdragen har varit den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Han hänvisade till ett antal utredningar som visar att det är lönsammare att arbeta om man har lägre skatt på arbete, något som också pratade om. Det är klart; så är det ju. Men frågan är: Blir det fler jobb? Blir det fler jobb därför att någon som redan jobbar får lägre skatt? Finns det något 1 + 1 = 2 i den frågan?Min bild, utifrån att ha jobbat fackligt ganska länge, är att ett företag inte anställer fler personer än det behöver. Man vill nämligen göra en stor vinst, och ju färre anställda man har desto större vinst tror man kanske att man kan få. Man kommer inte att anställa en enda person mer än man behöver. Min fråga är: Hur kan finansministern få ihop detta med att det skulle uppstå en massa jobb bara för att skatten sänks? Om man räknar på hur många jobb som har kommit till visar det sig nu att varje jobb möjligtvis skulle ha kostat 1 miljon att åstadkomma. Resultatet som vi ser i nu är att andelen sjukskrivna ökar - 65 000 personer är utförsäkrade från sjukförsäkringen. Regeringen har använt en försämrad sjukförsäkring för att finansiera jobbskatteavdraget. 40 000 är inskrivna i fas 3. När det gäller jobbskatteavdraget har vi från Socialdemokraterna sagt att vi vill fasa ut jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 1 miljon. Där kan alltså få svar. Min fråga är: Är detta den enda politik den borgerliga regeringen kan genomföra? Är det bara sänkt skatt? Då kan man ju gå till val på det. Det är den enda frågan man kan göra någonting med - sänkt skatt. Finns det ingenting för att åstadkomma fler jobb? Näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik - kan det vara något, eller är det bara sänkt skatt? Jag vill koncentrera mitt sista inlägg på det som alltid hörs i debatten, nämligen att man har ökat med 200 000 nya jobb. Det hade varit jättebra, fru talman, om förutsättningen hade varit att vi hade haft en nettotillväxt i befolkningen på noll. Då hade det varit en fantastisk sak, men så ser inte riktigt situationen ut. Därför kan man lägga upp egentligen vilken siffra som helst och säga att man har skapat dessa jobb. Är det så att vi har väldigt många arbetslösa är dock siffran inte särskilt relevant. Finansministern säger att det har blivit mer attraktivt att jobba med jobbskatteavdrag. Det tror jag inte att någon säger emot, men som man säger det påstår man ju att det fanns en massa lata personer som inte ville jobba på grund av det ena eller det andra skälet - förmodligen för att det fanns ett för generöst bidragssystem tidigare. Man säger att det är tack vare jobbskatteavdraget som man har fått så många att arbeta. Men situationen är fortfarande den att vi har en hög arbetslöshet, en jättearbetslöshet. Till skillnad mot vad den moderata oppositionen sade 2002 är det så att vi fortfarande har en jättearbetslöshet. Då måste frågan vara: Vilka åtgärder tänker man nu vidta för att minska jättearbetslösheten? Man kan inte bara fundera över när man ska vidta nästa jobbskatteavdrag, för uppenbarligen har det inte varit helt effektivt för att få fler i arbete. Det är 200 000 personer fler i som är i sysselsättning än 2006. Utanförskapet har minskat med ungefär 200 000 personer. Av oppositionen beskrivs det som ett totalt misslyckande, alltså inte som ett litet misslyckande, inte sämre än väntat, utan som ett totalt misslyckande!Låt mig bara erinra om att det faktiskt inte spelar så stor roll vilka arbetsmarknadsmått vi använder, om det är sysselsättningsgrad, vilka åldersindelningar vi väljer, om det är sysselsättningstillväxt, om det är arbetslöshet eller vad det nu är. Med alla de måtten, och jag kan lova er att jag har tittat på dem, har utvecklats till bland de bästa länderna i . Med den samlade bilden av tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet har vi klarat bättre än , bättre än , bättre än , bättre än som genomsnitt. Och det här är alltså att beskriva som ett totalt misslyckande!Jag är lite undrande över hur Socialdemokraterna kan snurra runt i den här analysen, att de inte förstår hur jobbskatteavdrag kan ge jobb. Låt mig igen bara slå upp den senaste inflationsrapporten. , och KI är de tre institutioner som har mest resurser. Frågan har alltså utvärderats: långsiktiga effekter av regeringens reformer. Och man skriver att man särskilt har tittat på jobbskatteavdraget, som gör det relativt mer lönsamt för personer i arbetsför ålder att delta i arbetskraften. Man konstaterar att ett stort antal forskningsstudier - det är alltså inte någon enstaka forskningsrapport eller en splittrad bild i forskningsrapporten - säger att sambanden ger tydligt stöd. Och här talar vi om mycket försiktiga riksbanksekonomer. Jag har själv arbetat där och ederat den här typen av produkter, så jag vet att när man skriver "tydligt stöd" är det bland det starkaste man skriver i en rapport. Man konstaterar att jobbskatteavdraget har sänkt arbetslösheten . Det är bara att slå upp KI:s motsvarande analys. Den är precis lika noggrann och omfattande.Vi har gjort två tjocka departementsskrivelser som båda har seminariebehandlats av ledande forskare som konstaterat att om något så har vi varit försiktiga i våra antaganden.Riksbanken, KI, och praktiskt taget alla andra bedömare drar alltså slutsatsen att effekter av jobbskatteavdraget handlar om 75 000-125 000 personer.Jag föreslår att man till Socialdemokraternas seminarier bjuder in ett antal duktiga arbetsmarknadsekonomer så att de kan förklara hur det här hänger samman. Jag har försökt göra det.Vi gör det mer lönsamt att arbeta i alla modeller som vi har för att förstå arbetsmarknaden. Vi blir fler som deltar på arbetsmarknaden, lönebildningen fungerar bättre, människor söker jobb mer aktivt, arbetslöshetstiderna kortas och färre personer blir kvar i långvarig arbetslöshet. Det är precis så sambanden ser ut. Vill man förneka det förnekar man hela den grundläggande utgångspunkten för hur vi analyserar arbetsmarknader i ekonomisk forskning. Det må vara hänt, men det kanske också är därför som Socialdemokraterna har sådana bekymmer med att övertyga väljarna om sin politik, att det helt enkelt inte finns någon grund i modern forskning för det man driver.Det är inte så att det här har skett till priset av en underminerad välfärd. har de minsta ekonomiska skillnaderna bland jämförbara länder. Andelen med låg materiell standard i har faktiskt minskat medan den har ökat under krisen i många andra länder. Medan skillnaderna i inkomster tidigare steg kraftigare än i andra länder ökar de nu långsammare.Det har varit en politik som inte kan beskrivas som ett totalt misslyckande. Man kan rikta kritik mot den och man kan företräda andra prioriteringar, men att hävda att framstår som ett totalt misslyckande i ett som står i brand på arbetsmarknaden framstår som att man i princip är inriktad på enbart svartmålning. Den applåden påminner mig om de mindre framgångsrika division-6-matcher som jag spelade i B-lagsserien då och då.Jag noterar att finansministern gärna säger att politiken är baserad på forskning, att den är modern. Jag tycker inte att det är modernt att ta resurser från människor som oförskyllt är sjuka och överföra dem till dem som jobbar för höga löner. Jag tycker inte att det är modernt att ta resurser från människor som är arbetslösa och längtar efter ett jobb och överföra dem till människor som redan hade mer än nog.Jag ska inte citera den politik som du beskriver, för jag hör andra saker som tveksamt, osäkert, överskattat. Varje jobb som har tillkommit på grund av skattesänkningarna, med din beskrivning och analys, har kostat ! Alternativanvändningen hade varit en enorm injektion för att förbättra gemensamma angelägenheter som förskola, skola och äldreomsorg, för att ta några exempel.Jag tror att det är så, , att du ibland blir lätt plågad i de här debatterna därför att du inte vill visa korten, de verkliga korten, gamla kort. Skattesänkningarna handlar om att åstadkomma någonting annat, att reducera den gemensamma ekonomin, att få en annan inkomstfördelning. I stället väljer ni förföriskt att tala om jobbpolitik, men den är misslyckad. Låt oss slå fast vad som gäller: 200 000 i ökad sysselsättning, 200 000 i minskat utanförskap, en bättre arbetsmarknadsutveckling än praktiskt taget alla jämförbara länder, oavsett om vi väljer , , som helhet eller europeiska grannländer.Den här politiken har inte handlat om en åtgärd, utan det har handlat om en bred politik. Vi har förstärkt utbudet av arbeten, vi har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt - någonting som alla ekonomer är överens om ger tydliga effekter och som också konstaterade.Vi har också förstärkt efterfrågan, vi har sänkt arbetsgivaravgifter, infört och , sänkt restaurangmomsen och gjort breda kortsiktiga stimulanser, till exempel på kommunsidan, vi har förbättrat företagsklimatet genom ökade satsningar på forskning och utveckling och därtill också gett ett bättre skatteklimat för företagarna.Det här är en politik som har fungerat i och som också har fungerat i andra länder. Det är inte så att det här är unikt för . Tyska regeringen, faktiskt den socialdemokratiska Schröderregeringen, genomförde väldigt likartade reformer. Man stramade upp a-kassan och kortade perioden så att man kom ned till på en tolvmånadersperiod. Vi har sett samma sak i . Även där var det faktiskt en socialdemokratisk regering som införde ett skatteavdrag som påminde om jobbskatteavdraget och stramade upp ersättningsnivåerna. Vi har sett liknande åtgärder i av regeringar där socialdemokrater har ingått, men då i koalition med mina partivänner.Alla de här åtgärderna har fungerat, därför att det är samma logik som styr arbetsmarknaden i de olika länderna. Förstärker man utbudet och förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt sjunker den långsiktiga arbetslösheten. Gör man stimulanser som förbättrar efterfrågan varaktigt och långsiktigt genom bättre företagsklimat och högre långsiktig tillväxt, ja, då får man effekter.Det här ska vi naturligtvis glädjas åt. Det är inte ett totalt misslyckande, utan det är faktiskt så att har klarat den här krisen i bättre skick, i bättre stämning och med bättre sammanhållning än de allra flesta andra länder. Det är väldigt positivt, fru talman, och naturligtvis något som vi ska glädjas åt.