· GZ10325 · 2012-04-27 09:56:54 — har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förstärka gymnasieundervisningen så att andelen elever med ofullständiga betyg minskar och därmed också den höga ungdomsarbetslösheten.Jag delar uppfattningen att en av skolans stora utmaningar är att minska andelen elever som går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Unga vuxna som saknar en fullständig gymnasieutbildning är överrepresenterade bland bidragsberoende och långvarigt arbetslösa. En stor andel av dem som inte lyckats fullfölja en gymnasieutbildning har gått på yrkesinriktade program eller på individuella program. Det är därför som gymnasieskolan har reformerats för att skapa en gymnasieskola som är bättre anpassad till elevernas skilda förutsättningar och framtidsplaner.För att ungdomarna ska vara bättre förberedda för gymnasiestudierna och därmed ha bättre förutsättningar att klara sin utbildning har behörighetskraven till gymnasieskolans nationella program skärpts. De högskoleförberedande programmen ska förbereda eleverna bättre för fortsatta studier än tidigare, bland annat genom att eleverna läser mer svenska . På yrkesprogrammen ökar tiden för fördjupning i yrkesämnena så att eleverna ska nå längre i sin yrkesutbildning och därmed lättare kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Nationella programråd har införts för att öka avnämarnas, alltså branschernas, inflytande över yrkesutbildningarnas innehåll och öka anknytningen till arbetsmarknaden. En gymnasial lärlingsutbildning har införts som en alternativ studieväg för att uppnå en yrkesexamen.Gymnasiereformen innebär att kraven höjs och kvaliteten stärks i gymnasieskolan. För att öka genomströmningen i gymnasieskolan måste också kvaliteten stärkas i den utbildning som ska erbjudas elever som inte blir behöriga till nationella program. De individuella programmen misslyckades med sin uppgift. De har därför ersatts med fem introduktionsprogram som ska ta hänsyn till elevernas olikartade behov och erbjuda individanpassade utbildningar. Utbildningen syftar i första hand till att en elev ska bli behörig till ett nationellt program, men utbildning på introduktionsprogrammen kan därutöver ha andra syften. Yrkesintroduktion ska till exempel syfta antingen till att göra eleverna behöriga till ett nationellt yrkesprogram eller till att underlätta för elever att etablera sig på arbetsmarknaden. För det krävs att utbildningen håller god kvalitet och är anpassad till arbetslivets behov.Det är nödvändigt att eleverna får rätt stöd i rätt tid. Elevens rätt till särskilt stöd har stärkts i den nya skollagen i och med möjligheten att överklaga åtgärdsprogram. För att öka genomströmningen i gymnasieskolan krävs också tidiga insatser i . Regeringen har föreslagit och också beslutat om ett antal åtgärder för att åstadkomma detta.Det är av yttersta vikt att elever får ett individuellt utformat stöd utifrån sina behov för att tillägna sig de grundläggande färdigheterna - läsa, skriva och räkna - i . Regeringen har därför genomfört en läsa-skriva-räkna-satsning på . avsätts ytterligare en kvarts miljard kronor.Fler kontrollstationer behövs för att upptäcka en elev i behov av särskilt stöd. Därför har skriftliga omdömen införts från årskurs 1 och nationella prov från årskurs 3. beslutade regeringen dessutom att fler nationella prov ska införas i årskurs 6 och 9.När det gäller finansieringen av gymnasieskolan följer regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting noga kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. Det är viktigt att understryka att de första eleverna ännu inte har gått ett helt läsår i den reformerade gymnasieskolan. Det är således knappast den nya gymnasiereformen som har lett till den ungdomsarbetslöshet som vi har . Som jag redogör för i mitt svar här har regeringen vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att öka andelen elever med fullständiga betyg från gymnasieskolan och öka förutsättningarna för att ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Jag vill börja med att tacka ministern för svaret.Var fjärde kille och var femte tjej som börjar gymnasiet går ut med ofullständiga betyg. Det här är riktigt bekymmersamt och allvarligt. Både och jag vet att ungdomar som saknar en fullständig gymnasieutbildning har betydligt mindre chanser att få ett jobb. ser vi att långtidsarbetslösheten biter sig fast i just den här gruppen. Det är helt oacceptabelt.Det är glädjande att delar min uppfattning om att en av gymnasieskolans stora utmaningar är att minska andelen elever med ofullständiga betyg. Därför, fru talman, är det viktigt och intressant att få veta vilka åtgärder som ansvarig minister tänker vidta för att få fler ungdomar att fullfölja sina gymnasiestudier.Jan säger i sitt svar att regeringen redan har vidtagit en rad kraftfulla åtgärder. Vad är det då för åtgärder som ministern menar har varit kraftfulla? En åtgärd som hänvisar till är den nya gymnasiereform som trädde i kraft detta läsår. Reformen innebär bland annat att elever som väljer yrkesinriktade program inte längre får någon allmän behörighet till högskolan med mindre än att de själva väljer utökade kurser eller fördjupning. I de högskoleförberedande programmen, däremot, ingår den allmänna behörigheten. menar i sitt svar att den här uppdelningen är bättre anpassad till elevernas olika förutsättningar och framtidsplaner.Stämmer det? statistik visar ett stort tapp av elever på de yrkesinriktade programmen det här läsåret jämfört med det förra. Eleverna inser vikten av att ha högskolebehörighet. Ungdomar är inte stöpta i samma form, men de förstår att möjligheterna att ställa om från ett yrke till ett annat ökar om man har en allmän behörighet med sig i bagaget. De förstår att kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Ungdomar är framsynta, . Därför väljer de i större utsträckning ett högskoleförberedande program trots att många säkert hellre skulle vilja gå på exempelvis barn- och fritidsprogrammet eller industriprogrammet.En annan kraftfull åtgärd, fru talman, som refererar till är införandet av lärlingsutbildningen som drog i gång - då på försök. Den skulle få fler elever att fullfölja sina gymnasiestudier. Men det blev precis tvärtom. Facit så här långt är mycket nedslående. hade mer än var tredje elev hoppat av.En ännu ej genomförd åtgärd, som skolministern har aviserat kan komma att införas, är en ettårig yrkesutbildning för tonåringar som minister menar "saknar förutsättningar" att ta sig igenom dagens program. Tanken är att dessa elever inte ska behöva läsa en enda teoretisk kurs om de inte själva vill. Förslaget har redan dömts ut av vissa av egna partikamrater, som menar att en ettårig utbildning inte kommer att räcka till. Man lurar eleverna.Detta är kraftfulla åtgärder, hävdar ministern, när han och regeringen vill motverka avhopp genom sänkta kunskapskrav. Kraftfulla för vem? För svenskt näringsliv? För svensk konkurrenskraft ? Kraftfulla för vem, ? En tredjedel av varje årskull har misslyckats i Socialdemokraternas gymnasieskola - en tredjedel, ! Tiotusentals ungdomar har misslyckats därför att ni har krävt att alla ska läsa in högskolebehörighet, men det är naturligtvis en vacker målsättning.Pia anklagar mig för att sänka kunskapskraven. Okej, man kan kräva att alla ska bli högskolebehöriga. Men om en tredjedel hoppar av har man i verkligheten inte några speciellt höga kunskapsmål. har haft massutslagning från gymnasiet. vidtar vi ett antal åtgärder. Ni kritiserar allihop. Ert enda alternativ är att gå tillbaka till hur det var tidigare: Alla ska bli högskolebehöriga. Men det är ju det som har skapat problemet!Det är en helt korrekt beskrivning att i den tekniska sektorn på gymnasiet har ett antal ungdomar, de som tidigare gick på yrkesinriktade program, till exempel industriprogrammet, el- och energiprogrammet och några program till, sökt sig över till det treåriga teknikgymnasieingenjörsprogrammet. Är det ett problem? Industrin jublar över detta. Det får effekten i statistiken att det ser ut som att yrkesprogrammen minskar och de teoretiska programmen ökar. Men inom den yrkestekniska sektorn har de mer studiemotiverade eleverna sökt över till teknikprogrammet. Är det ett problem, ? Du får det att låta som ett stort problem, men industrin är glad över detta. Det är fortfarande av eleverna som väljer den tekniska sektorn i gymnasiet. Det har inte förändrats. En något större andel väljer ingenjörsprogrammet. Är det verkligen ett problem. Berätta gärna om det är ett problem!Den andra förändring som har skett i och med det nya gymnasiet finns i ekonomisektorn, där ett antal elever har sökt sig över från handelsprogrammet till det nya ekonomiprogrammet, som är teoretiskt. Är det ett problem?De så kallade kraftiga förändringar som har skett är att det har förändrats mellan yrkesprogram och teoretiska program. Det är inget problem, menar jag - i synnerhet inte om man väljer ingenjörsprogrammet i stället. Det är utmärkt.Men för den tredjedel som väljer dessa yrkesprogram visar det sig nu vara många som väljer att läsa in dem utan högskolebehörighet. Därmed ökar deras möjligheter att gå färdigt. Vi vet om om vi lyckas med ambitionen att fler går färdigt gymnasiet. Det vet vi inte . Det första läsåret har ännu inte gått. Detta är ambitionen, men det enda vill göra är att lägga på kravet på högskolebehörighet på alla när vi vet med säkerhet att det ökar det antal som slås ut.Det är klart att många kommer att hoppa av lärlingsutbildningarna. Det kunde jag ha berättat i förväg, för den grupp som går in på dessa utbildningar är i stor utsträckning ungdomar som tidigare fullständigt har misslyckats i gymnasiet. Även om vi ger dem lärlingsutbildningar kommer ett antal inte att lyckas. Men det är trots allt fler än hälften som går färdigt lärlingsutbildningarna, och av dessa får en mycket stor grupp jobb på de platser där de är lärlingar.Min slutsats av att många hoppar av lärlingsutbildningar är att vi behöver ytterligare åtgärder för de här eleverna - de som är allra minst motiverade och har allra svårast för studier. Det är inte att förlänga gymnasieskolan som är svaret för dessa ungdomar, . Det är så verklighetsfrämmande att jag tar mig för pannan. Det gör också de lärare som pysslar med dessa elever. Man kan inte säga: ska ni gå ännu längre i skolan, ni som är så trötta att ni inte vill vara där! Det funkar inte, och det måste ni inse. Ungdomar är olika. Försök inte stöpa dem i samma form!Ni, , skapade en gymnasieskola med mycket stora avhopp som ledde till att har en högre ungdomsarbetslöshet än andra länder. Det är det vi försöker åtgärda . Men ni längtar bara tillbaka till de lösningar som skapade problemen. Är det någon som ska ta sig för pannan är det väl jag, beroende på de svar som levererar och de frågor och det ansvar han lägger i knäet på oss socialdemokrater. Ta ansvar, ! Det är du som är skolminister. Det är du som har ansvar för utbildningsområdet. Det går inte alltid att lägga skulden på det som har varit. Vi var definitivt inte felfria. Det vill jag påstå, men det finns mycket gott som vi drev och som nu försöker bortse ifrån.Det gäller framför allt den möjlighet att få mer kunskap och rusta sig för framtiden som vi vill ge alla elever. Det är detta det handlar om. I stället försöker säga att framtidens lösning för att få fler elever att få fullständiga betyg i gymnasiet och få jobb är att minska kunskapskraven och inte ställa krav. De här ungdomarna kommer att få svårt att få jobb i framtiden.Det handlar inte om att göra alla till akademiker. Så är det absolut inte, men för att över huvud taget ha en plats i det moderna arbetslivet krävs det mer kunskap. Det krävs mer kunskap i framför allt svenska, engelska och matematik. Det kan inte ens blunda för. I stället försöker han lura ungdomarna och säga att de som inte vill, de som inte orkar och de som saknar förutsättningar - till och med så har ministern uttryckt det - inte ska behöva plågas med teoretiska kurser. Det är nonsens.I den förra debatten då vi möttes nämnde jag just detta med infärgning mellan kärnämnen och karaktärsämnen. Det går faktiskt att den vägen få fler att klara av sina kärnämneskurser. Det vet jag. Vi jobbade så på den skola där jag var verksam för ett antal år sedan.Det finns många olika idéer. Vi behöver inte bara ställa krav på eleverna, utan vi behöver också ha världens bästa lärare. Vi behöver se till att stat och kommun samverkar och hittar en strategi för hur man ska ta sig an det bekymret att var fjärde kille och var fjärde ung tjej inte klarar kraven. Dagens elever är inte mindre begåvade än vad eleverna var när du och jag gick i skolan, , men det låter nästan så . Det framskymtar sådana attityder och tendenser i svar. Det beklagar jag verkligen.Som om det inte vore nog att försöka undanröja möjligheterna för elever att få så mycket kunskap som möjligt skär man bort 675 miljoner för huvudmännen för gymnasieskolorna. Det motsvarar ungefär 1 300 lärartjänster. Det är de lärarna som skulle kunna lyfta de tjejer och killar som av olika anledningar inte klarar sina gymnasiestudier och som inte är riktigt motiverade. Det är just det lyftet som behövs. Då säger regeringen att de får 675 miljoner mindre utan att veta om det går att genomföra. Skolhuvudmännen säger att det inte går. De kommer att ta pengar från annan verksamhet, till exempel äldreomsorgen. Är det verkligen rimligt, , att äldreomsorgen ska behöva finansiera regeringens ofinansierade gymnasiereform? Behövs inte de pengarna i äldreomsorgen där vi efterlyser fler händer och fler hjärtan för att ta hand om våra äldre?Fru talman! Jag blir oroad över de svar jag får. Jag tycker att är svaret skyldig till stor del. Hur ska vi ta ungdomar in och ge dem större möjligheter till fullständiga gymnasiebetyg? Vi måste ha en gemensam utgångspunkt för debatten för att den ska bli meningsfull. Om utgångspunkterna och verklighetsbeskrivningen är helt olika är det svårt att mötas i en diskussion. En viktig utgångspunkt för mig är att har en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det har vi haft oavsett regering och oavsett konjunktur.Jag har en analys av vad det beror på, och gymnasieskolans utformning är en viktig del i detta. Det säger forskarna också. Sedan kan vi diskutera ungdomslöner och arbetsrätten. Vi har ett antal svar. Ni är kritiska till alla, men ni har inga egna svar på vad ungdomsarbetslösheten beror på. Ni vill bara gå tillbaka till den politik som skapade den höga ungdomsarbetslösheten genom att stänga ute ungdomar.Det är självklart att så många som möjligt ska läsa in högskolebehörighet. Så många som möjligt ska få chansen att gå på högskolan, men vi måste förstå, , att inte är unikt. Det är så i alla länder, och det var så när och jag också gick skolan, att alla ungdomar inte kommer att vilja gå i högskolan. Alla ungdomar klarar inte av att gå i högskolan om man inte sänker kraven väldigt kraftigt. Det är inget fel med det. Samhället funkar inte om alla är akademiker. Det är ingen katastrof. Vad är det som är så dåligt med att jobba i yrken som inte är akademiska? Varför skäms arbetarrörelsen numera så mycket för arbetaryrken? Varför kan man inte värdera dem högt också? Varför måste alla bli akademiker?Pia enda lösning på ungdomsarbetslösheten är mer utbildning. Men det är inte de som går på högskolan som blir arbetslösa. De får jobb. Det är de som hoppar av gymnasiet som är problemet. De är så trötta på att gå i skolan. Då säger att vi ska lägga på ett fjärde år. Men de hoppar ju av . Det är så verklighetsfrämmande att man bara tar sig för pannan. Det var detta ni körde när ni satt i regeringen. Det är därför har en högre ungdomsarbetslöshet.Jag tror, precis som , att genom att jobba medvetet på olika sätt i och i gymnasiet - nämnde infärgning, och det finns massor av idéer - kan man få fler att bli godkända. Men inget land i världen har lyckats få hela befolkningen universitetskompetent. Man kan ha den ambitionen och säga att man sänker kunskapskraven annars, men då blundar man för att en tredjedel slås ut. Det var ju det som skedde. År som utbildningsministrarna i hette , och slogs en tredjedel ut från skolan . Man blundade för det, och sedan fick vi en hög ungdomsarbetslöshet. Det är sanningen. Man kan inte bara blunda för verkligheten. Man kan inte ta fram en vision och prata om den och sedan strunta i hur det ser ut i verkligheten.Berätta gärna i nästa inlägg om någon ny lösning och inte om dem som ni prövade när ni satt i regeringen , för de har inte funkat! Berätta vad ni har för ny lösning! Jag har berättat vad vi har för lösning. Sedan kan säga att hon inte tror på den, men berätta gärna vad er lösning är. Det måste vara någonting annat än det ni gjorde förra gången, för det funkade inte. Jag undrar vem som blundar för verkligheten, . Det är sjätte året på raken som du är skolminister, och du blundar inför det faktum att så många saknar fullständiga gymnasiebetyg. Du hävdar att det är kraftfulla åtgärder som regeringen har vidtagit. Ser du någon som helst effekt av dem på ungdomsarbetslösheten ? Menar att ungdomsarbetslösheten är lägre än vad den var när ni tillträdde 2006? Nej, så är det inte. Det är precis tvärtom. De kraftfulla åtgärder ministern pratar om i sitt svar är nonsens. De har icke lett till att fler har klarat av sina gymnasiestudier. De har icke lett till att ungdomsarbetslösheten i har minskat. Den har ökat. Lite självkritik vore kanske på sin plats.Den här debatten har med all tydlighet visat att det finns en klar skiljelinje i svensk politik mellan två alternativ. företräder den kunskapssänkande delen. Jag hävdar att det inte är en framkomlig väg. Alla ungdomar ska inte bli akademiker, men alla ungdomar måste få en chans på en modern arbetsmarknad och i ett modernt arbetsliv oavsett om de ska starta eget, ha en vanlig anställning eller bli akademiker. De fördjupade studierna behövs. Det borde vara fullt medveten om. I stället väljer han att backa in . Det är en väg som jag som socialdemokrat aldrig kommer att ställa upp på. Jag tror inte heller att ungdomarna i gör det.I stället för att skapa möjligheter för alla att klara av sin treåriga utbildning säger : Det räcker nog med . Hör ni tjejer och killar, ni behöver inte läsa någon teori, utan det här ska vi fixa ändå.Det är att lura ungdomar. Det är att lura in . Jag frågade om en enda ny åtgärd från Socialdemokraterna som inte prövades som Socialdemokraterna styrde, och det fanns ingen. Det fanns inte en enda, utan det var bara ett angrepp på mig. Det är betecknande.Pia säger att gymnasiereformen inte har gett något effekt på arbetslösheten. Det är klart att den inte har. Den har ju just trätt i kraft. De första eleverna har inte ens gått ut första årskursen.Den här gruppen som har det allra svårast erbjuds till exempel lärlingsutbildningar där avhoppen också är höga men där ett antal ungdomar ändå går färdigt som annars inte skulle ha klarat av att göra det. Poängen är att om fler går färdigt är det bättre förutsättningar för att fler ska få jobb.Det är också poängen med kortare yrkeskurser. Vi är inte där . Vi har inte beslutat om det, men jag har öppnat den diskussionen i . Varför måste alla utbildningar vara just på gymnasiet? Varför är det heligt? Varför är det höjden av jämlikhet att alla ska gå exakt i gymnasiet när följden är att så många hoppar av ? Varför är det viktigast?Framtidens arbetsmarknad kräver mer än gårdagens arbetsmarknad. Så är det. Men alla jobb i kommer inte att kräva högskolebehörighet. Det är en felsyn.Ungdomar som hoppar av, som inte ens får betyg och som betraktas som avhoppare har inget papper att visa upp när de går till arbetsgivare som frågar: Vad har du för betyg och vad har du gått för utbildning? De får inga jobb. Då är det bättre att ha en kortare yrkesutbildning som trots allt ger ett slutbetyg och något slags examen än att man har påbörjat en lång utbildning som i värld ska skapa jämlikhet men som man hoppar av.Ni har inte en enda åtgärd mot ungdomsarbetslösheten mer än att säga: De som hoppar av ska gå ännu längre i skolan. Det är ert enda svar. Det har prövats , och det funkar inte.