· GZ10315 · 2012-05-11 13:01:48 — har frågat mig om vilka förslag jag kommer att föreslå för att uppnå EU-målet om ökad energieffektivitet till 2020 samt hur stor del av bördan för att uppnå målet jag förordar.Förhandlingar om det nya energieffektiviseringsdirektivet pågår . Målsättningen för det danska EU-ordförandeskapet är att nå en överenskommelse med . Direktivet syftar till att EU ska nå det vägledande målet om energieffektivisering till 2020 som antogs av stats- och regeringscheferna . En central åtgärd som föreslås i direktivet är att varje medlemsstat ska sätta ett nationellt, vägledande mål för energieffektivisering till 2020.Den nuvarande positionen från rådet är att medlemsstaterna själva får formulera detta mål med hänsyn tagen till det övergripande målet på EU-nivå. står bakom den positionen. har redan ett mål om 20 procents minskad energiintensitet till 2020, jämfört med . Det är ett mål som antagit. Regeringen bedömer att om rådets nuvarande position vad gäller mål till 2020 blir det slutgiltiga resultatet från förhandlingarna bör befintliga mål om minskad energiintensitet till 2020 fortsätta gälla.Vad gäller utformningen av målet anser regeringen att ett nationellt intensitetsmål är att föredra framför ett nationellt tak för energianvändningen. Detta har drivit i förhandlingarna, och föreliggande förslag från rådet ger oss frihet att välja detta sätt att definiera vårt mål. Det är inte ett självändamål att minska energianvändningen, utan det viktigaste är att använda energin så effektivt som möjligt. och måste bli duktigare på att använda energin mer effektivt.Börje Vestlunds fråga om hur stor del av bördan ska åta sig för att uppnå EU:s mål till 2020 är inte helt relevant, eftersom allt tyder på att det kommer att bli ett vägledande mål i det nya direktivet, och då är inte bördefördelning bland medlemsstaterna aktuell.En annan väsentlig del av direktivet är kravet att införa ett kvotpliktssystem, så kallade vita certifikat, eller ett alternativt system som bidrar till 1 ½ procents årlig effektivisering i slutanvändning, till exempel inom bostäder, industri och transporter. stöder detta förslag men välkomnar att medlemsstaterna kan välja hur man bäst når det målet.En överenskommelse mellan rådet och parlamentet om det nya direktivet förväntas äga rum , och då kommer arbetet med att implementera direktivets krav att påbörjas. har förberedelserna för denna process redan dragit i gång. Hur kommer att uppfylla direktivets krav kommer att beskrivas i den handlingsplan som kommer att lämna till 2014. Jag tackar för svaret. Jag kan börja med det som är positivt, nämligen att berömma ministern. Det är väldigt bra att regeringen äntligen har ändrat uppfattning om vita certifikat. Det tycker vi som har diskuterat denna fråga av och till i denna kammare och hört regeringen säga att detta är inte aktuellt för är jättepositivt.Energieffektiviseringen var ett av de riktigt svåra målen att nå när det gällde 20-20-20-överenskommelsen. Man har också på EU-nivå varit pessimistisk från tid till annan när det gäller om man verkligen kommer att klara detta. Utsläppsmålen kommer man att klara, man kommer att klara målet när det gäller förnybar energi, men energieffektiviseringen har man varit orolig för.Det har vi från vår sida också varit, därför att problemet när vi fick energieffektiviseringsdirektivet var att det var väl detaljerat. Det kan jag gärna hålla med om. Det är till och med tveksamt om man skulle ha godkänt detta som en EU-fråga över huvud taget. Det kan mycket väl vara så att det inte skulle ha varit det, för det var på en sådan detaljnivå. Men det som förvånade oss då och det som förvånar mig nu är att regeringen har så få förslag. Utan att titta på direktivet finns det ju ändå en del uppslag i det som skulle kunna få oss att arbeta vidare.Nu vill jag inte på något sätt dra in någon bostadspolitisk debatt i den här diskussionen, men vi har till exempel ett miljonprogramsbestånd som vi vet kommer att kräva enorma investeringsresurser om dessa bostäder ens ska kunna vara bobara. Jag vet att väldigt många bostadsföretag funderar väldigt mycket över hur de ska kunna hantera detta.Det är bara ett exempel, och regeringen har sagt att man kan gå med på kravet att i alla fall energieffektivisera statliga byggnader.Så till den fråga som jag ställde om målen. Vi socialdemokrater har varit oroade över hur man skulle hantera målen, för vi håller inte med om kommissionens sätt att beräkna det. Vi tycker att vi ska ha mål men på ett sådant sätt att det också främjar tillväxt. Vi har aldrig slagit fast att vi ska ha något tak för energianvändningen. Det vill jag bestämt avvisa. Men man måste få det mer effektivt, och man måste också titta på helheten när det gäller energianvändningen.Det talas om att vi inte når tvågradersmålet, och så har vi en regering som inte har några egna förslag förutom energiskatter, koldioxidskatter, elcertifikat och handel med utsläppsrätter. Energiskatter kan vara väldigt bra, men i vårt kalla har vi ingen annan möjlighet än att använda ganska mycket energi till exempel , och då tror jag inte att energiskatter har den roll de borde ha i andra sammanhang.Min konkreta fråga är: Vad kommer regeringen att göra för att uppnå detta mål? Tack för kommentarerna från . Energieffektivisering är verkligen en av de bästa och billigaste insatserna vi kan göra för att klara klimatomställningen, mångdubbelt billigare än att till exempel bygga ny kraftproduktion.Det är just därför som har uttalat en ambitiös, pragmatisk hållning i förhandlingsarbetet, där vi tydligt har uttryckt vårt stöd för det danska ordförandeskapet och den danska energiministerns målmedvetna arbete för att snabbt få det reviderade direktivet på plats . Det är just därför som regeringen har valt att tydligt säga ja till väldigt tuffa mål. Det behövs för att klara klimatomställningen men också för att försvara att det behöver finns tillräcklig handlingsfrihet för medlemsstaterna att utifrån vilka system man har på plats faktiskt välja den mest effektiva metoden för att genomföra ytterligare energieffektivisering hemmavid.Vi har väldigt bra erfarenheter av energieffektivisering här hemma. Det femåriga programmet för energieffektivisering av den riktigt energiintensiva industrin löper med ca . Det innehåller en mängd saker: förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information och rådgivning, stöd för teknikupphandling samt marknadsintroduktion av energieffektiv teknik med särskilt fokus på små och medelstora företag.Börje Vestlund beskriver att regeringen skulle ha få förslag. Det är faktiskt inte riktigt med sanningen överensstämmande. Vi har programmet för energieffektivisering i den intensiva industrin som under sin första programperiod ledde till att man kunde spara lika mycket energi som skulle behövas för att värma 60 000 villor.Vi har alldeles under den här på regeringens initiativ skärpt energihushållningskraven i byggregler.Vi satsar under hela mandatperioden på de lokala klimat- och energirådgivarna, som gör ett helt fantastiskt arbete med att sprida information om redan lönsamma energieffektiviseringsinsatser som enskilda och företag kan göra och dra nytta av.Den här våren hanterar regeringens förslag till justeringar av kraven när det gäller energideklarationen så att det nu blir ett obligatorium för var och en som säljer ett hus att faktiskt energideklarera huset så att en köpare kan veta vad det är man köper och också veta vilka investeringar och effektiviseringar som är lönsamma att göra.Jag måste tyvärr göra lite besviken, därför att hans tolkning att regeringen har ändrat sig om de vita certifikaten tyvärr inte är sann. Det som jag säger i mitt svar är att tydligt stöder målet om 1 ½ procents besparing, men att vi välkomnar att direktivet, så som det nu ligger på bordet, ger medlemsstaterna möjlighet att antingen välja att genomföra det genom att införa vita certifikat eller genom något annat system.Regeringen har låtit titta på hur vita certifikat skulle fungera i . De kan konstatera att eftersom det redan finns ett pris, bland annat med klimat- och energiskatterna som gör energieffektivisering lönsam, och eftersom en hel del av de åtgärder som andra lägger in i systemet för vita certifikat dessutom redan finns på plats i är just modellen med vita certifikat inte det som kommer att addera ytterligare besparing i . Det är andra vägar som leder framåt. Det kommer vi också att redovisa när vi 2014 ska redovisa till hur ska uppfylla det nya direktivets reviderade krav. Det allra billigaste och allra enklaste sättet att minska energianvändningen är naturligtvis energieffektivisering. brukade alltid säga att en kilowattimme som man inte använder är den bästa kilowattimmen. Det är ju helt sant. Det tror jag att vi alla är överens om.Jag tror i och för sig att vi kommer att få göra väldigt stora investeringar i vår kraftproduktion , men det kommer att ha andra orsaker. Det kommer nog att behövas investeringar som vi inte ens kan ana hur stora de kommer att vara. Det kommer vi att behöva göra för att kunna nå fram till ett CO2-fritt samhälle fram till 2050.Man sade ja till de tuffa målen. Det är en sak att säga ja till de tuffa målen, man måste ändå vara mer konkret. Den elintensiva industrin är ett jättebra exempel. Jag vet att man kan om man vill. Men vi har några andra problembarn. Det är bostäderna, de offentliga byggnaderna och transportsektorn, som det har gjorts lite grann inom. Där borde man kunna sätta ännu mer fart om vi ska uppnå detta.Energideklarationer är naturligtvis bra, men det är inte så att man får mer energieffektivitet bara för att man har energideklarationer. Det är ju ingenting nytt i sig att man har arbetat med den elintensiva industrin. Det har man ju gjort , förmodligen därför att det är det allra enklaste eftersom den har så väldigt mycket pengar att vinna på att minska sin energianvändning. Men sedan har man inte så mycket mer. Det är faktiskt väldigt få redskap man har för de här områdena, transporterna, de offentliga byggnaderna och bostäderna. Där har man väldigt lite. Där menar jag att vi borde få en redovisning ganska snart.Det är trots allt så att 2020 lät som väldigt långt fram i tiden när man gjorde den här överenskommelsen. Det är helt sant. Men 2020 börjar nu att i väldigt snabb takt närma sig. Man kan inte komma bara innan och tro att man ska kunna få den önskade effekten. När man till exempel tog beslutet om förnybar energi hade man ju arbetat väldigt effektivt med det . På det här området har man ägnat sig lite grann åt industrin, lite grann åt fordonen, men i övrigt har man inte tänkt i de här banorna.Det är därför jag återigen måste ställa frågan till statsrådet: Vad kommer man att göra på de här områdena, transporterna, de offentliga byggnaderna och bostäderna, för att få dem ännu mer energieffektiva? Där har vi inte bara energideklarationerna, som är viktiga, utan där har vi också flerfamiljshusen. Då menar jag inte bara allmännyttan, utan då menar jag verkligen flerfamiljshusen. Det stämmer som säger att vi har väldigt goda erfarenheter av energieffektivisering i , inte minst i industrin. Tittar man på utvecklingen kan man se att den svenska industrins energianvändning faktiskt har minskat . Det är helt fantastiskt. Mycket drivs av att det, eftersom det ofta handlar om att fasa ut ändliga, dyra energislag, faktiskt är ekonomiskt lönsamt att göra detta. Då är information och kunskap om vilka lösningar som finns att tillgå och som redan är ekonomiskt lönsamma att göra väldigt viktiga.Jag fick alldeles en ny prognos från . Det var deras senaste kortsiktsprognos som presenterades . Enligt den bedömer man att energianvändningen i kommer att minska . Det är klart att det kommer att hjälpa oss att nå vårt ambitiösa 2020-mål.Omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle bygger på några olika delar. Vi kan ju se att även när vi lyckas ställa om hela energisektorn till förnybart kommer det inte att räcka till om vi inte energieffektiviserar. De hänger ihop som ler och långhalm. Utmaningen är att få mer förnybar, långsiktigt hållbar energi att faktiskt räcka till fler, att se till att de miljoner människor som behöver resa sig ur fattigdom världen över kan göra det, inte med gammal dålig fossilenergi som driver på klimatutsläppen utan med förnybar energi som dessutom kan vara ekonomiskt konkurrenskraftig.En av de stora utmaningarna, som nämner i sitt inlägg, är omställningen av transportsektorn. Vi har fasat ut det fossila väldigt framgångsrikt i stora delar av samhället. Vi hade fossilt 1970 i samhället som helhet. I transportsektorn har det gått trögare. Vi har fortfarande fossilt i den, även om vi nu glädjande nog steg för steg kan se hur andelen förnybart också i transportsektorn ökar tack vare att regeringen har gjort målmedvetna satsningar på koldioxidbeskattning, på miljöbilspremie, på supermiljöbilspremie och på förändrade miljöbilsdefinitioner för att ställa om transportsektorn i mer hållbar inriktning.Just nu lägger jag sista handen vid direktiven till en utredning som ska gå igenom och föreslå vilka ytterligare åtgärder som behövs för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, som regeringen har slagit fast och har ställt sig bakom.Börje Vestlund säger att energideklarationer i sig inte automatiskt leder till energieffektivisering. Nej, det gör de inte. Det förutsätter att individer fattar rätt beslut. Men vi kan se att en av huvudförklaringarna till att en del av investeringarna i energieffektivisering som är ekonomiskt lönsamma inte sker är brist på information. En energieffektiviseringsdeklaration när du köper din fastighet är en sådan informationsinsats som tydligt och bra beskriver för köparen av en fastighet vilka investeringar som är ekonomiskt lönsamma att göra.Därför är det bra att vi nu kommer att förändra kraven och göra deklarationerna obligatoriska och ställa krav på att de ska genomföras i den aktuella fastigheten så att man kan lita på kvaliteten på den energideklaration man får när man köper ett hus. Då kommer man att kunna fatta bra och rationella energibeslut. Om detta är det enda som finns vad gäller bostäder blir det grädden på moset, men man kan inte räkna med att bostäderna blir så energieffektiva att de kan bidra. Det är jag säker på.Det är klart att detta kan påverkas i en viss grad. Vi har fortfarande flerfamiljshusen. Där har man få, om ens några, idéer om vad som ska göras åt dem . Det kommer att krävas stora investeringar.De kanske kommer att krävas oavsett vad staten gör. Det måste finnas verktyg så att det blir energieffektivt. Vår kritik mot har varit att den inte har påverkat byggandet så att det har blivit mer klimatsmart. Tvärtom har använts för många kök och tyvärr inte så ofta till att byta fönster, dörrar eller att tilläggsisolera. Det är vår kritik.Jag vill inte ha en ROT-debatt, men är ett exempel på att man måste vara tydlig och ordentlig när man lägger fram den typen av förslag så att förslaget inte blir något annat än vad man egentligen trodde att det skulle bli från början. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder som verkar för att öka energieffektiviteten i våra bostäder. nämner ROT-avdraget, som är fullt möjligt att använda till att göra energieffektiviseringsinvesteringar. Vi har alldeles skärpt energihushållningskraven i byggregler. lämnade jag över en skrivelse till där regeringen beskriver att vi framöver kommer att behöva skärpa kraven på energihushållning i våra bostäder för att förverkliga idén om nära-noll-energibyggnader. Efter att regeringen har inhämtat kompletterande underlag och genomfört en del studier kommer vi att återkomma till och berätta i detalj vilka krav vi kommer att ställa på framtidens bostäder för att de ska bli nära-noll-energibyggnader.Avslutningsvis måste jag passa på att välkomna att är så tydlig när han säger att Socialdemokraterna inte vill se ett tak för energianvändningen i . Det är bra. Det finns andra röster i den nationella debatten som har uttryckt att borde ha ett tak för energitillförseln. Om man väljer att göra så får man fundera på vad som kan hända när vi slår i taket för energianvändningen. Ska vi stänga energieffektiv tung industri, pappersbruket hemma i eller i ?Svensk industri, jämfört med annan industri världen över, är energieffektiv och strävar efter långsiktig hållbarhet. Det är bra om industrin tar konkurrensandelar, och det är bra om den kan konkurrera ut en del annan produktion i andra delar av världen som kanske bedrivs under sämre miljökrav.Jag vill verkligen välkomna att Socialdemokraterna stöder det sätt som vi har valt att definiera det nationella målet och som målet kommer att definieras i EU.