· GZ10428 · 2012-08-16 15:32:50 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan. Låt mig börja med att tydliggöra att den digitala agendan för är hela regeringens it-politiska strategi och ett verktyg för att samordna regeringens insatser på it-området. Den är också ett avstamp för en process som ska leda till att vi når målet om att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Den som tar del av innehållet i agendan kan se att och högskolor har en betydande roll för de strategiska områden som påverkar möjligheter att nå det it-politiska målet.Annika Lillemets påpekar mycket riktigt att kvaliteten i den högre utbildningen är viktig för att ska bibehålla sin konkurrenskraft. Därför har regeringen i den digitala agendan bland annat pekat på betydelsen av digital kompetens för att man ska kunna vara digitalt delaktig. All högre utbildning spelar en viktig roll för att studenter som kommer ut i arbetslivet ska ha den digitala kompetens som krävs där. För svenska it-företag är det också viktigt att tillgången till teknisk spetskompetens förbättras. Här har vuxenutbildning, yrkeshögskolor samt universitet och högskolor en viktig roll att spela. Möjligheterna till utbildning på distans är bra om de innebär att högre utbildning med hög kvalitet blir tillgänglig för fler, men det är viktigt att lärosätena bedriver sin verksamhet med en hög grad av autonomi. Regeringens roll är inte att i detalj ha synpunkter på hur utbildningen vid enskilda universitet och högskolor genomförs. Generellt har regeringen höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt så effektivt som möjligt.I den digitala agendan lyfter regeringen också fram betydelsen av it inom forskning och innovation. Regeringens ambition är att digital information och digitala verktyg ska användas i ökad utsträckning i forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Svensk forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark ställning, inte minst inom it- och telekommunikationsområdet. Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att nya framgångsrika varor och tjänster ska skapas. Som framgår har regeringen tagit hänsyn till den högre utbildningens roll i den digitala agendan och har höga förväntningar på att it finns med i den högre utbildningen. tillsatte regeringen också , som bland annat har i uppdrag att följa utvecklingen inom den digitala agendans olika områden och i samverkan med olika aktörer i samhället också lämna förslag på effektiva åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet inom områden där handlingsplan, strategi eller motsvarande saknas. Först vill jag tacka för svaret på min fråga. Jag har frågat vilka åtgärder avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan därför att det finns så mycket att vinna på att fullt ut ta vara på digitaliseringens möjligheter att stärka den högre utbildningen både för enskilda människor och för samhället. Det är angeläget att det tydligt framgår i den digitala agendan, vilket det tyvärr inte gör . Men jag hoppas att den kommer att kompletteras.Att har högre utbildning av god kvalitet är avgörande för att inte ska halka efter internationellt. Allt fler länder ökar sina investeringar i utbildning och forskning. har lagt stora resurser på dem, och även länder som , och ökar sina investeringar i högre utbildning. utexamineras exempelvis 400 000 ingenjörer i . Flera länder, bland andra och , satsar stort på nätstudier. I förväntas antalet studenter öka till 40 miljoner och andelen nätstudenter till . måste förhålla sig till denna situation. Vårt land har länge haft höga ambitioner vad gäller tillgänglighet till högre utbildning men har backat på vissa områden.Sverige har mycket att vinna på att utveckla nätutbildningar och öka de nätbaserade inslagen i alla utbildningar. Utbildningens former måste självklart hänga med verkligheten och anpassas efter förändrade omständigheter. Vi behöver ta vara på teknikens möjligheter så väl som möjligt.Svensk och internationell statistik visar att framtidens utbildning alltmer kommer att ske i form av nätutbildning. En växande andel studenter väljer att studera via nätutbildningar eller distansutbildningar. Mellan läsåren 2002/03 och 2008/09 ökade antalet svenska nätstudenter från 20 000 till 40 000 helårsstudenter. läser hela 80 000 studenter hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet, vilket motsvarar av helårsstudierna. Svenska högskolor erbjuder omkring 3 500 fristående kurser, 90 yrkesexamensprogram och 130 generella program på nätet. Den utbildningen lär inte avstanna med tanke på att globalisering och teknikutveckling gör att allt fler samhällssektorer flyttar ut på internet. Informationssamhället har fört med sig många positiva förändringar och dessutom spritt produktion och arbete över jorden.Om vi inte tar vara på möjligheten att vara med på fronten när det gäller att utveckla nya distributionsformer kommer inte längre att vara ett föregångsland i högre utbildning. Det är den delen av högskolesektorn som växer snabbast i många länder. Det är synd att inte se de möjligheter som den digitala agendan skulle kunna innebära för högre utbildning. Detta är förstås en fråga som angår flera departement. Jag vill därför passa på att fråga hur ser på att ny teknik och nya utbildningsformer, till exempel distanskurser över nätet för högskolor och universitet, inte uttryckligen tas upp i den digitala agendan.Det är bra att regeringen, enligt svar, har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt. Varför då inte säga det rent ut i den digitala agendan?Anna-Karin Hatt svarar att regeringen redan lyfter fram betydelsen av it inom forskning och innovation. Det som sägs i den digitala agendan om vikten av tillgång till teknisk spetskompetens inom it-området och digital kompetens är naturligtvis viktigt, men det täcker inte det jag frågar efter här. Den digitala agendan för är hela regeringens it-politiska strategi. Regeringen tar frågan om digitaliseringen inom den högre utbildningen på stort allvar, och det är just därför som den är en viktig del av den digitala agendan för . Det är därför som vi lyfter fram den högre utbildningen på flera områden, till exempel när det gäller digital kompetens, forskning och innovation.Samtidigt är det viktigt att se att den digitala agendan är ett avstamp för en process som leder till att vi når målet om att ska vara bäst i världen på att använda och dra nytta av digitaliseringens möjligheter.Det gör också den digitala agendan för till ett dynamiskt dokument där innehållet kan och ska utvecklas kontinuerligt. Det är just därför som jag och regeringen har inrättat , som bland annat har fått i uppdrag att analysera hur utvecklingen inom den digitala agendans olika områden går och att föreslå ytterligare åtgärder om de anser sådana behövas på olika områden.Den högre utbildningens roll i den digitala agendan har vi alltså redan poängterat. Det handlar bland annat om att den högre utbildningen har en stor betydelse för att se till att människor får en digital kompetens. Det handlar om att alla kvinnor och män som utbildas vid svenska lärosäten ska ha en bra digital kompetens, så att de kan vara delaktiga i det växande digitala samhället, så att de kan vara attraktiva och anställningsbara på en modern arbetsmarknad där det ställs allt högre krav, inom både privat och offentlig sektor, på att behärska och förstå hur den här tekniken påverkar människor och människors livsvillkor.Det handlar också om att vi har höga förväntningar på att information och digitala verktyg i ökad utsträckning ska användas när det gäller forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Vi vet att svensk it-forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark särställning inte minst inom it och telekommunikationer. Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att vi ska kunna skapa nya framgångsrika varor och tjänster.Sedan frågar mig hur och regeringen ser på det faktum att regeringen i den digitala agendan inte särskilt pekar ut distansutbildning som ett önskvärt sätt att dra nytta av digitaliseringens möjligheter.Låt mig börja med att säga att det är otroligt viktigt att våra lärosäten får driva sin verksamhet med en hög grad av självständighet. Därför bör regeringen inte ha synpunkter på exakt hur utbildningen bedrivs vid enskilda universitet och högskolor. Men generellt sett kan man säga att regeringen har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och moderna verktyg används för att bedriva en så god och så effektiv utbildning som möjligt, inte minst att moderna hjälpmedel och processer används för att ha en effektiv och god förvaltning vid våra svenska högskolor och universitet. Det låter hoppfullt att den digitala agendan är ett dynamiskt dokument som kan komma att uppdateras. Jag hoppas att kommer att inse värdet av att skärpa skrivningarna i den digitala agendan om formerna för utbildningen. Det är vad det handlar om: moderna former för en effektiv högskole- och universitetsutbildning.En viktig aspekt är att distansutbildningar på nätet gör det möjligt för fler människor att utbilda sig. Det finns en rapport som heter Lär från nätet! som tre högskolerektorer har skrivit, och där påpekas bland mycket annat att en majoritet av dem som studerar på distans är kvinnor. Jämfört med dem som studerar på campus är fler av distansstudenterna äldre. Relativt många har hemmavarande barn . En majoritet av distansstudenterna har lågutbildade föräldrar.Kort och gott gör distansstudierna det möjligt för fler grupper i samhället att skaffa högre utbildning. Det behövs verkligen för att rekryteringen till högskolorna ska kunna breddas, både för individernas skull så att de kan få jobb och för att det ska finnas tillräckligt många akademiker i framtiden.Då gäller det att anpassa utbildningsformerna till människors situation. Man ser också att studenterna kommer att vara äldre och kanske ha barn och en karriär bakom sig när de börjar studera - det livslånga lärandet.Men trots de stora ambitioner som den digitala agendan innehåller poängterar man inte nu vikten av den högre utbildningens möjligheter att genom ny teknik göra utbildning tillgänglig för fler på fler platser och vid fler tillfällen, även om det står så mycket annat bra i den, som har berättat om här.Sverige skulle kunna vara ett föregångsland när det gäller att använda it som forum för kompetensutveckling, och universiteten borde ges en tydlig plats i en sådan ambition. Jag tycker inte att det görs nu.Jag vill också nämna att satsningar på nationella öppna nätuniversitet har fått stor betydelse inte bara i utan även globalt för att öka rekryteringen till högre utbildning. Bland annat finns i , som har hela tre och en halv miljon nätstudenter. Det finns också bra exempel i , och . , president, avser att lansera ett program för att förbättra nätstudierna, och flera amerikanska universitet satsar väldigt målmedvetet. Med ökad samverkan mellan universitet kan studenter med hjälp av it få tillgång till föreläsningar med mera från hela världen. Det finns enorma möjligheter.I är nätutbildningar en viktig exportvara. Det är illa att svenska lärosäten generellt sett ligger efter företag och befolkning när det gäller uppkoppling mot omvärlden. Men med en målmedveten satsning på att utveckla den högre utbildningen genom att använda modern teknik skulle även kunna bygga upp en sådan framgångsrik exportbransch. Vi har goda förutsättningar om viljan finns. Vi har varit en framstående kunskapsnation. Vi är teknikintresserade och teknikvänliga i största allmänhet, och det gäller att förvalta det kapitalet.Australiens universitet ser sig som internationella universitet och delar av ett globalt nätverk, och det är väldigt viktigt att även svenska gör det. Man pratar om transnational education, alltså utbildning över landgränserna. Så bör vi tänka, så att alla studenter kan erbjudas högkvalitativ nätutbildning i realtid gemensamt med utländska lärosäten, utan resekostnader och utan miljökostnader. är det endast ett fåtal som får utlandsvistelse under utbildningen.Det finns fler fördelar att lyfta fram. Det här behöver utvecklas i den digitala agendan. Om ska kunna förverkliga det gemensamma målet om att ska vara bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter har den högre utbildningen självklart en väldigt viktig roll att spela i det arbetet, inte minst för att se till att alla svenskar får en god digital kompetens.Det handlar om att se till att man får använda rätt teknik när man går sina utbildningar. Det handlar också om att locka fler unga kvinnor och män att välja tekniska utbildningar. Vi har ett näringsliv som ligger långt fram när det gäller den digitala tekniken, it och telekom i , och de har ett behov av att få tillgång till specialiserad spetskompetens som kan hjälpa dem att utveckla morgondagens produkter och tjänster.Här gör våra svenska lärosäten en hel del arbete. Men det finns också andra delar av samhället som är viktiga för att det ska ske och som kraftsamlar kring den frågan. Några av dem finns ute i näringslivet. Jag välkomnar verkligen alla de insatser som näringslivet gör för att stärka tillgången till digital spetskompetens genom att locka fler att välja tekniska utbildningar.Annika Lillemets lyfter förtjänstfullt fram vad distansutbildning kan betyda för att bredda basen, nå ut till fler och få andra grupper än de som kanske traditionellt tar sig till lärosätena att börja studera.Det kan vara småbarnsföräldrar som kanske väljer att studera på deltid som de tar hand om sina barn och kanske har ett fotfäste i arbetslivet. Det kan vara grupper med studieovana som kanske inte är beredda är ta steget att flytta till en helt annan ort och börja på en högre utbildning. Det kan i fattiga delar av världen handla om världens fattigaste som väljer att delta i högkvalitativ utbildning vid världens främsta universitet.Jag håller med om detta. Den digitala tekniken öppnar möjligheter att göra utbildning, kunskap, forskning och utveckling tillgängligt för väldigt många fler. Det är bra. Det är också bra att fler och fler svenska lärosäten ser detta som en möjlighet och att det finns fler och fler svenska lärosäten som själva väljer att erbjuda distansutbildningar.Men det vore fel av regeringen att gå in med pekpinnar i den digitala agendan och säga: Det är så ni ska bedriva er verksamhet. Vi väljer att sätta fokus på att deras uppgift är att se till att bidra till digital kompetens. De har ett uppdrag att vara väldigt aktiva i att se till att drar nytta av digitaliseringens möjligheter. Exakt på vilket sätt man på lärosätena, högskolorna och universiteten väljer att göra det är upp till deras ledningar, deras styrelser och deras duktiga anställda att avgöra.Det regeringen nu har gjort är att - efter det att vi antog den digitala agendan - tillsätta en . Den har fått en väldigt långsiktig uppgift. Den ska ända arbeta med att följa hur det går i och hur vi utvecklas mot de här målen. Är det tillräckliga mål som vi har satt upp? Är det tillräckliga åtgärder som vi gör från politiken, näringslivet och samhället, eller behöver vi göra mer för att säkra att ska ligga i framkant och i topp - inte bara följa utvecklingen utan också leda den?Jag förväntar mig att kommissionen kommer med förslag, om de ser ett behov av att i någon del komplettera den digitala agendan för att säkerställa att den fungerar i alla avseenden. Det är bra att regeringen inte vill ha synpunkter på hur utbildningen vid enskilda universitet genomförs. Men trots detta har regeringen haft synpunkter på både vilka lärosäten som ska växa och krympa och vilka utbildningsområden som ska prioriteras. De ingreppen i autonomin är betydligt större än att uttrycka en tydlig ambition om att modernisera det svenska universitetsväsendets utbildningsformer med hjälp av ny teknik.Det intressanta är inte var forskare och lärare ska befinna sig rent geografiskt utan hur de ska kunna kopplas samman med varandra och studenterna oavsett var de befinner sig.Eftersom den digitala agendan är en strategi för att på bästa sätt ska använda digitaliseringens möjligheter och se till att statens befintliga resurser utnyttjas så bra som möjligt är det angeläget att skrivningar om högre utbildning, utifrån det jag har sagt, läggs till i dokumentet. Det är logiskt, och det är befogat med tanke på den nära koppling som traditionellt finns mellan högre utbildning och teknikutveckling.Genom att komplettera den digitala agendan på så sätt skulle den kunna bli ett kraftfullt verktyg för att kunna utveckla högre utbildning genom modern teknik. Jag hoppas att och och för den delen också ser behovet av detta - ja, jag utgår från att ser behovet - och att den digitala agendan kommer att uppdateras på detta sätt. Bland det första jag gjorde när jag började utarbeta den digitala agendan var att ställa mig frågan: Hur ska vi kunna säkra att det blir en agenda som inte bara blir ett stolt dokument under kristallkronorna utan att vi faktiskt också ser till att den omsätts i praktiken?Just därför valde jag att samla alla regeringens berörda departement i en tvärsektoriell statssekreterargrupp, vilket gör att alla statssekreterare i faktiskt ingår. Alla berörda departement, från till , och så vidare, ingår i den statssekreterargrupp som både har utarbetat den digitala agendan och arbetar för att vara med och förverkliga den.Till det har vi tillsatt den externa , som leds av en person som går under namnet "Gulan" Gulliksen, en professor som har väldigt stor kunskap om hur man använder tekniken i människans tjänst och som jag är helt övertygad om kommer att göra ett fantastiskt bra arbete.För mig var det viktigt att vi i den digitala agendan tydligt pekade ut de högre lärosätenas roll, deras betydelse för att se till att alla får digital kompetens och att vi har en forsknings- och innovationsmiljö som drar nytta av den digitala tekniken och också har förutsättningar att förse näringslivet med den spetskompetens som det behöver.Jag kan notera att många företag nu vänder sig till regeringen och är tacksamma för att vi så tydligt har pekat på att den högre utbildningen spelar en väldigt stor roll och att den högre utbildningen har en viktig uppgift inte minst i att se till att de har en arbetskraft framöver som har den kompetens som de behöver.Många beskriver också att det nu blir lättare att få tag på spetskompetens i . Det visar att många högre lärosäten borde arbeta med de här frågorna, och det visar också att det finns en ökad efterfrågan, ett ökat intresse bland många svenskar att söka sig till den typ av utbildningar som svenskt näringsliv efterfrågar.