· GZ10425 · 2012-08-16 14:11:09 — har frågat mig när ytterligare steg i jobbskatteavdraget gör mer skada än nytta och vilka åtgärder jag då kommer att vidta.En varaktigt hög sysselsättning är avgörande för att värna välfärden. Regeringens viktigaste mål är därför full sysselsättning. Arbete måste löna sig och människor rustas för de jobb som skapas.Jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Flera studier har visat att jobbskatteavdraget är ett effektivt sätt att öka den varaktiga sysselsättningen och att effekten per satsad krona är större än för alternativa åtgärder. Därför är vår ambition att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt när det ekonomiska läget så tillåter.Finansdepartementet har undersökt om effekten av ytterligare jobbskatteavdrag är avtagande. Det finns inte anledning att tro att den är det eller inom relevant reformutrymme. Även delar denna uppfattning. Införandet av ytterligare steg bedöms således ge betydande sysselsättningseffekter.Genomförda reformer för att få fler i arbete har haft betydande positiva effekter. Ytterligare åtgärder krävs dock för att föra mot full sysselsättning. Ytterligare steg av jobbskatteavdraget är bland de mest effektiva åtgärderna för att nå det målet. Tack, finansministern för svaret.Jobbpolitiken är regeringens stora misslyckande. Vi har en arbetslöshet som har ökat med en moderatledd regering. Vi har en långtidsarbetslöshet som biter sig fast och en ungdomsarbetslöshet som är förödande hög. Det är regeringens stora misslyckande.Man har bundit upp sin jobbpolitik i en enda åtgärd, det så kallade jobbskatteavdraget som uppgår till totalt 80 miljarder. När jag studerar vad skilda myndigheter och intresseorganisationer säger om jobbskatteavdragets utfall och effekt ser jag att det avviker påtagligt från vad säger. utgår från en teoretisk modell och gör antaganden. I IFAU:s utvärdering är man utomordentligt tveksam när det gäller effekterna, och framför allt, säger man, har man ingen kontrollgrupp, så det är inte möjligt att bedriva forskning. säger att det är stor osäkerhet. TCO säger att man överskattar utbudspolitiken. säger att det är för optimistiskt och att det är skruvade slutsatser.Det är i stort sett bara och som anser att jobbskatteavdragen är en lyckad politik för att skapa jobb.En enkel beräkning visar att varje jobb har kostat . Man har åstadkommit två andra effekter som jag tror är de avsedda. Den första sätter den offentliga sektorn på svältkur. När man tar bort 80 miljarder blir det nödvändigtvis följdeffekter, inte bara i statliga verk och myndigheter och i socialförsäkringssystemet utan också i kapaciteten att ge landsting och kommuner rättmätiga resurser för sin verksamhet. Det andra är att det ändrar inkomstfördelningen. Mer resurser har flyttats över till höginkomsttagare, och resurser har tagits från sjuka och arbetslösa och överförts till höginkomsttagare.Fru talman! Detta är Bo Lundgren-politik, men var ärlig och sade att den offentliga sektorn skulle bantas och skatterna sänkas rejält. säger att det görs av omsorg om de arbetslösa och att det ska ge nya arbetstillfällen. Det ger inga nya arbetstillfällen. Om det gör det är det med stor osäkerhet och ringa utfall. Däremot ger det direkt de andra effekterna, besparingar i offentlig sektor och en annan inkomstfördelning.Anser du fortfarande att detta är den enda åtgärden för att skapa nya jobb och att du vill gå vidare med denna politik, ? När de borgerliga partierna vann valet hade vi en högkonjunktur. Det hade varit lågkonjunktur, men blev högkonjunktur. En del av de jobb som har tillkommit tillkom innan regeringens politik hade hunnit få genomslag. Därför känner jag mig ännu mer osäker på om man kan säga att de jobb som har tillkommit skulle vara jobbskatteavdragets förtjänst.Man kan leka mycket med statistik. Regeringen har valt att fokusera på det antal jobb som har tillkommit , nämligen 100 000 jobb. Normalt brukar man prata om hur hög arbetslösheten är. Vi kan se att även om det har tillkommit jobb är det fler som har blivit arbetslösa eller stannat kvar i arbetslöshet. Arbetslösheten var då . Man kan alltså se att detta är ett misslyckande.Den retorik som användes när alla de här avdragen infördes, det är ju flera, var att detta skulle minska arbetslösheten. kan vi se att det har blivit precis tvärtom. Jag tycker att det är dags att ompröva den här politiken eftersom den leder åt fel håll.Det är inte bara arbetslösheten som har ökat, utan även långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten. Det är extra allvarigt med tanke på att om man börjar sitt unga liv som arbetslös är det stor risk att man fastnar i arbetslöshet. Långtidsarbetslösa har också ofta svårt att ta sig ur arbetslösheten när den har pågått . Det är alltså allvarligt. Eftersom den här politiken inte har gett önskvärda resultat blir jag oroad över att det kan bli nya jobbskatteavdrag. Jag tycker också att det är en felprioritering. Man skär ned för människor som har det svårt så att sjuka och arbetslösa använder sin energi till att försöka få vardagen att gå ihop eftersom de inte kan leva på den lilla peng de får. Man har också satsat mindre på aktiv arbetsmarknadspolitik, gymnasieutbildning och vuxenutbildning. Man har satsat mindre på hela utbildningskedjan.All forskning visar att ju mer utbildad man är, desto mindre är risken att man hamnar i arbetslöshet och desto större är chansen att man får ett jobb, inte minst när konjunkturen vänder om det har varit lågkonjunktur. Därför borde vi ägna då det är kris i vår omvärld åt att rusta våra ungdomar och våra arbetslösa inför framtidens behov och inte ösa pengar över dem som faktiskt redan har tillräckligt och som klarar sitt liv alldeles utmärkt. Det är en felprioritering, och den leder uppenbarligen inte heller till att arbetslösheten minskar. Därför skulle jag önska att man prövade nya vägar. Jag har varit inne på utbildning och arbetsmarknadspolitik. Jag kan utvidga det till att man kan satsa på forskning och innovation och bygga bostäder som vi saknar och som är allvarligt för arbetsmarknaden. Man kan satsa på infrastruktursatsningar. Det finns mycket som leder till att vi står mycket mer rustade för framtiden och kan minska arbetslösheten men som även sätter människor i arbete i denna process. Efter alla dessa jobbskatteavdrag skulle jag önska att man tar en tankeställare: Finns det kanske inte något annat som vi borde pröva eftersom denna väg har misslyckats? Jag kan först konstatera att det var en inkomstskatt sänktes i detta land. Det kan vara värt att notera. Det är också intressant att konstatera att vi nu får mycket tydliga besked från två av Socialdemokraternas företrädare som säger att vi inte ska ha något jobbskatteavdrag. Vi får se om det blir beskedet i deras budget. Jag var för inte så länge sedan i och träffade där ett par personer som inte trodde på evolutionen. Det tyckte jag var lite skrämmande eftersom samhället har gjort enorma landvinningar när det kommer till att kartlägga evolutionen och det faktum att det är den som är ursprunget till människan. Men inga teorier är hundraprocentiga. Man kan aldrig vara säker på att en viss forskningstes gäller. En av världens mest kända vetenskapsteoretiker sade: Vi har sett solen gå upp . Vi kan inte vara säkra på att den kommer att gå upp . Men om man tror att den inte gör det ska man ha ganska bra argument för varför den inte gör det. Jag skulle vilja säga att vi har ganska många bra argument för att jobbskatteavdraget har en mycket positiv effekt på svensk ekonomi. Det är teoretiskt och intuitivt klarlagt och ganska självklart. Precis som vi har höga skatter på alkohol, tobak och cigaretter för att människor ska konsumera lite av dessa varor är det klart att höga skatter på arbete också innebär att människor jobbar mindre. Det finns också en uppsjö internationell forskning. Få saker är så klarlagda som just sambandet mellan att höga skatter på arbete leder till ett lägre deltagande på arbetsmarknaden. Vi har också mycket forskning här i som ger precis dessa resultat. Vi hade en seminariedag här i med ledande forskare. Jag vet att var där. Det är möjligt att han låg och sov då. Men IFAU och KI var mycket tydliga med att de instämde mycket klart i de rapporter som har kommit i närtid om jobbskatteavdragets effekter. refererar till gamla studier då inte tillräckligt hade gått för att man skulle kunna mäta effekten. Från IFAU:s sida tillämpade man då en metod som inte kunde påvisa effekten. Det sade IFAU:s generaldirektör mycket tydligt. Jag undrar vad gjorde?Ett av de tydligaste argumenten för att jobbskatteavdraget funkar kan vi se bland de äldre. Vi har nämligen infört ett förstärkt jobbskatteavdrag som innebär att man får behålla nästan dubbelt så mycket om man fortsätter jobba . Här ser vi en dramatisk förändring. Vi kan konstatera att vi under finanskrisen har haft det största efterfrågetappet på . Vi kan även konstatera att vi har fått en kraftig sysselsättningsåterhämtning, en mycket bättre återhämtning än . Då undrar jag: Vad är förklaringen till att det går så bra för ? Ni kan inte förneka att världen brinner runt omkring oss och att vi ser massarbetslöshet och drakoniska besparingar på välfärden i , , , och i nästan hela . Vad är förklaringen till att det går så enormt bra för ? Förklaringen är mycket tydlig, forskningen är tydlig, teorin är tydlig, intuitionen är tydlig, nämligen att det beror på den politik som vi har fört. lekte lite grann med siffror och sade att arbetslösheten var när ni lämnade över under en av de största högkonjunkturerna. ska jag påpeka att ni försökte tricksa med siffrorna och låtsas som att en massa människor inte var arbetslösa. Men summa summarum tycker jag att och nu när de ekonomiskt nästan påstår att solen inte ska gå upp ska förklara varför den inte gör det. Sommaren har varit skön. Men ibland inser man vad man har saknat under dessa politiska debatter. Efter inlägg känner jag att mungiporna i alla fall åkte upp. Att försöka tricksa med statistik var intressant från sida. Men jag ska då påpeka att om man talar om att gömma undan människor i arbetslöshet kan jag berätta att största arbetsgivare heter fas 3. Det är den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik där människor låses in och inte får studera för att kunna ta sig vidare till arbete. Socialbidragen ökar i . Vi fick en rapport om det. säger , vår stönande finansminister, att jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Man kan fundera på det. Under valrörelsen sade , och de andra att vi hade massarbetslöshet i . är arbetslösheten högre. Om detta är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder måste jag säga: bevare oss från att de vidtar fler sådana åtgärder. Då kan det bli riktigt jobbigt. Beskriv därför detta exakt. Jag tycker att redovisade att de jobb som skulle ha skapats inte är rimliga. Man kan faktiskt också se att den skattesänkning som har gjorts motsvarar alla anställda inom äldreomsorgen . Är det några här som tycker att det finns för mycket personal inom äldreomsorgen får ni gärna räcka upp handen. Jag tror att det skulle behövas en och annan till där. Man ska inte glömma bort vad vi använder skattemedel till. Vi finansierar skolan, barnomsorgen, äldreomsorgen och sjukvården med dem. Sänker man skatten påverkar det också möjligheterna att omfördela från till exempel staten. Alla kommer ihåg när den förra regeringen som ledde omfördelade pengar från staten och gav till kommunerna och kallade dem för Wärnerssonpengarna efter den tidigare skolministern. Då handlade det om att tillskjuta mer resurser. Det är ett sätt att använda skattepolitiken effektivt och se till att man får fler anställda som kommer i jobb där de behövs. Det är alltid roligt när det hettar till i debatten. Man kan alltid använda alla möjliga argument i denna typ av debatter. Framför allt sägs det att man ljuger, tricksar med siffror, inte vet vad man pratar om och så vidare. När det gäller att tricksa med siffror kan jag säga följande. Jag satt i även 2006, och då var det ett väldigt hallå om att vi socialdemokrater tricksade med siffror. när vi säger att ungdomsarbetslösheten är stönar de borgerliga kamraterna och säger att det inte är riktigt sant eftersom en del ungdomar studerar och kanske bara söker deltidsjobb. Nej, det var inte riktigt sant att det var på det sättet 2006 heller. Men accepterade vi en gång för alla, och jag hoppas att vi står fast vid det, att det faktiskt är så att vi ska ha den modell som EU har lagt fast. Jag tycker att det är en bra princip att vi har samma mål över hela EU. Sedan kom vi fram till det här med den viktigaste åtgärden. Det förvånar mig att man säger att det är den viktigaste åtgärden. Det är väldigt svårt för finansministern, och alla andra som gjort en uppskattning att veta hur mycket jobb det här skulle ha gett. Hur många skulle alltså denna åtgärd som är den mest effektiva ha gett?Om man ska beskriva om någonting är effektivt måste man ha några mått på det. Det tycker jag är det underligaste i hela argumentationen. Hur många jobb har alltså det här gett?Det fanns ju annat som skulle vara en av de absolut viktigaste åtgärderna för att öka antalet människor i jobb, nämligen att förändra villkoren i a-kassan och kraftigt sänka ersättningen. Det visar sig att regeringen hade fel där. Jag tror att det inte var den smartaste åtgärden som den här regeringen har vidtagit.Nej, för att öka antalet sysselsatta krävs det andra åtgärder. Dessa ska vi kanske inte ta upp i den här debatten. Men det handlar om att se till att rusta unga människor - ja, kanske alla arbetslösa - för att kunna ta de jobb som finns så att det inte å ena sidan finns en jättestor grupp som inte kan få arbete på svensk arbetsmarknad och å andra sidan finns en massa arbetsgivare som säger: Jag skulle gärna anställa si eller så många. Men jag har ingen möjlighet att göra det, för ingen är kvalificerad nog för att ta de jobb som jag har att erbjuda.Fru talman! Man talar om att det gjorda varit effektivt och om att det gett resultat. Men kan man inte redovisa hur många jobb jobbskatteavdraget har inneburit. Man skulle länge kunna tala om att vi har den bästa ekonomin. Det har vi; det råder ingen tvekan om den saken. Men hur länge kommer vi att ha det? Vad är det som händer just nu i ? Vad händer om det går ned i , vår största exportpartner? Och vad händer om hamnar ännu mer illa till? är också en av våra allra största exportpartner. Vad händer då med svensk ekonomi? Här har vi ingen djupare analys.Det råder ingen tvekan om att det kommer att påverka om fler länder drabbas, framför allt i . Det är alltid så att vi exporterar mest till våra grannländer; det har vi gjort till , och våra nordiska grannländer. Frågan är vad som händer den dagen de inte exporterar. Trots allt har vi då kanske inte den bästa ekonomin. Jobbskatteavdraget är nog inte bara den mest effektiva jobbskapande åtgärden som vi genomfört utan också den kanske mest utvärderade skatteförändringen som genomförts i svensk historia. Inte någon skatteförändring har så grundligt, av så många och så utvärderats som just jobbskatteavdraget.Slutsatserna är helt entydiga: Jobbskatteavdraget skapar väldigt många jobb. Bedömningarna ligger på 75 000-125 000, oavsett om bedömningarna kommer från , , , , LO eller vem det i övrigt är som räknat på detta.Det är därför har klarat sig bättre. Vi har haft en bredare jobbpolitik än andra länder. Vi har en med 200 000 högre sysselsättning och, som siffrorna nu redovisar, 200 000 färre i utanförskap än . har alltså utvecklats starkare när det gäller tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet än , euroområdet och de allra flesta jämförbara länder. Detta är naturligtvis väldigt positivt. Det beror på en bred politik. Det gäller då inte bara jobbskatteavdrag. Också förändringarna av a-kassan har varit centrala och avgörande. Det är viktigt att det lönar sig att arbeta och att ersättningssystemen anpassats så att det är verkliga omställningsförsäkringar vi talar om.Det handlar om att vi håller på att införa en arbetsförmedling som faktiskt fokuserar på att de arbetslösa ska söka jobb.Det handlar om ett utbildningssystem som fokuserar på kunskap och praktisk utbildning som fungerar i arbetslivet.Det handlar om att förstärka efterfrågan genom sänkta arbetsgivaravgifter och genom RUT- och ROT-avdrag, restaurangmoms och naturligtvis också ett helt nytt företagsklimat där åtgärder som avskaffad förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, förbättrad forskning och utveckling samt mer av infrastruktur varit viktiga.Allt det här - en samlad politik - har lett till fler arbeten.Låt mig konstatera att i samband med sitt möte presenterat en analys av regeringens ekonomiska politik. Man gör en fördjupning av de långsiktiga effekterna av regeringens reformer. Man inleder med att konstatera att jobbskatteavdraget relativt sett gör det mer lönsamt för personer i arbetsför ålder att delta i arbetskraften. Man konstaterar att den effektiva ersättningsgraden, skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta, ökar med därför att vi har ett jobbskatteavdrag som gör att de som arbetar får högre inkomster.Vidare konstaterar att det här sambandet undersökts i ett stort antal forskningsstudier. Man gör bedömningen att sammantaget blir resultatet att ett tydligt stöd för en sänkt effektiv ersättning - det som jobbskatteavdraget bidrar till - leder till att vi får en kortare genomsnittlig arbetslöshetstid och en sjunkande arbetslöshet.Man konstaterar att regeringens reformer och de beslut som fattats om jobbskatteavdrag, arbetslöshetsförsäkring och annat sänker den långsiktiga arbetslösheten - sammantaget med mellan ½ procent och . Med har regeringens åtgärder med stor sannolikhet sänkt jämviktsarbetslösheten. Det är en reduktion med i storleksordningen av den långsiktiga arbetslösheten.Jag kan inte dra mig till minnes att vi i något annat sammanhang kunnat se att myndigheter som och så entydigt konstaterar att vi har positiva effekter av vidtagna åtgärder.Det här är naturligtvis väldigt positivt, och detta måste vi värna och gå vidare med. Den politik som fungerat i ska ställas mot den politik som misslyckats i andra länder där kortsiktiga stimulanser, ansvarslöshet och en ensidig fokusering på att stimulera inhemsk efterfrågan har lett till att arbetslösheten i stället blivit väldigt hög. Man tappar greppet om både ekonomin och statsfinanserna. Till slut administrerar man massarbetslöshet.I det perspektivet är det naturligtvis väldigt positivt att vi i valt en annan väg med en bred, strukturellt inriktad politik för att se till att arbetsmarknaden fungerar bättre - en politik som gör att vi får ansvarsfulla löneförhandlingar, som gör att människor aktivt söker arbete och som gör att vi varaktigt och långsiktigt närmar oss full sysselsättning. Det är givetvis mycket positivt - som bland annat har konstaterat. Nyss möblerade Schulte kammaren med filosofer och förskönad statistik, och återkommer finansministern med en ännu mer förskönad statistik.Låt oss gå ut på en fältstudie för att se om de teoretiska antagandena gäller. Vi går bort till Styrelsen för strategisk forskning, regeringens egen myndighet, och studerar vd:n som har och som tillhör dem som fått största skattesänkningarna. Med de teoretiska antaganden som gjorts ska han arbeta mer. Men oj då! Han har fått tio veckors semester!När verkligheten möter praktiken tenderar teorierna att få problem. Det var ju dessa grupper som fått de stora skattesänkningarna som skulle arbeta mer. De nya jobben, som kommit under högst osäkra antaganden, har kostat - enligt egen redovisning nu - per jobb.Säg att du, , hade haft en alternativ användning och inte vräkt ut pengarna till människor som redan tidigare hade det väldigt bra utan i stället hade anställt undersköterskor. För hade du fått tre undersköterskor i en vård och omsorg där man ropar efter mer resurser.Anders , har du aldrig - om ditt optimistiska antagande skulle gälla blir det, som sagt, per jobb - funderat på en alternativ användning som riktas till att klara anställningar ute i den kommunsektor som står inför tunga besparingar? Inte minst gäller det landstingen. Hur glada är vi när vi står inför äldreboendet med plånboken full med pengar men gamla farmor inte får tillräckligt med vård?Bakvägen och med förföriska lockrop om jobb attackerar ni nu välfärdsstaten. Det är vad som sker. Den privata ekonomin, framför allt för höginkomsttagare, växer. Den försämras för sjuka och arbetslösa och för den gemensamma ekonomin. Det slutliga utfallet kommer att bli att ni kommer att ge efter och bejaka när de som har gott om pengar i plånboken kräver att få köpa sig förbi den försämrade offentliga standarden på sjukhus, i äldreomsorg och i skola. Det är där den verkliga konfliktytan finns i svensk politik. Den försöker ni dölja och tassa runt. Jag har till min glädje haft några debatter här i kammaren med partivänner till dig, , där man öppet och ärligt har erkänt att avsikten är att väsentligt begränsa välfärdsstatens åtaganden. Du gör det genom skattesänkningar som du kallar jobbstimulanser. Det hade kommit så många jobb om du hade haft en alternativ användning av resurserna. Så är sanningen utan förskönad statistik, . När det gäller arbetslösheten sade jag att den har gått från till medan denna regering har suttit. Det är alltså exakt samma beräkningssätt för dessa två siffror, så det finns inte utrymme för något tricksande. Det är exakt samma beräkningssätt - arbetslösheten har ökat med 2 procent.Det som är intressant är att när arbetslösheten var kallades det massarbetslöshet. Det var katastrof och anledning till regeringsskifte. Regeringen lovade att sänka arbetslösheten. Det fanns väldigt tydliga uttalanden inte minst från av typen: Klarar vi inte den uppgiften ska vi inte sitta kvar. Då får vi gå, helt enkelt. kan vi se att det är ett totalt misslyckande när det gäller detta mål - arbetslösheten har gått upp. Om det var massarbetslöshet 2006 undrar jag vad det kallas . Finansministern talar precis som om det aldrig har varit bättre tider, och det förvånar mig väldigt mycket. Har man ambitionen att få människor att arbeta mer finns det mycket bättre sätt än att komma med nya jobbskatteavdrag. För många spelar det ingen som helst roll; de har redan så de klarar sig och jobbar inte mer ändå. Sedan finns det så klart vissa som kanske jobbar lite mer övertid, och frågan är om det verkligen är det som är målet. Är det vad som löser arbetslösheten i , att vissa människor bränner ut sig och jobbar övertid? Det finns ingenting som tyder på det. Vad det handlar om är i stället att se till att de arbetslösa är anställningsbara. Var femte jobbrekrytering misslyckas på grund av att de arbetslösa inte har rätt kompetens. Satsa på utbildning! Satsa på rätt till heltid så att deltidsarbetslösa kan jobba mer! Satsa på barnomsorg på obekväm arbetstid! Allt detta har regeringen sagt nej till, men jag tycker att det är dags att pröva nya grepp. Låt mig vara väldigt tydlig på en punkt: har liksom den absoluta merparten av hela västvärlden fortfarande en väldigt omfattande arbetslöshet, eller ett utanförskap. Vi har en arbetslöshet på , eller som räknade. Vi har dock fortfarande en situation där sannolikt färre än hälften av dem som är i arbetsför ålder faktiskt har ett jobb att gå till. Tittar man på sysselsättningssiffror är de oftast ganska missvisande, eftersom många är sysselsatta i till exempel fas 3, vilket påpekade är en väldigt stor arbetsgivare. Det är bedrövligt. Det är bedrövligt att vi alltjämt har en hög ungdomsarbetslöshet, och jag håller med om att man inte ska försöka bortförklara det och säga att en stor del av denna grupp egentligen inte är arbetslös. Vi måste dock ha klart för oss att det inte är så konstigt att det ser ut på detta sätt. Omvärlden brinner nämligen.