· GZ10169 · 2012-01-31 13:40:37 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta brister som tydliggörs under etablerandet av det nya personalförsörjningssystemet och därmed utveckla stabilitet i detsamma. Grunden för personalförsörjningen av militär personal utgörs av grundläggande militär utbildning (GMU), varifrån rekrytering till alla personalkategorier sedan sker. Intresset för att söka sig till försvaret har varit stort. Försvarsmakten har haft ca 10 sökande per plats. Man har haft ca 32 000 ansökningar till 3 200 platser. Kraven på rekryterna är högre än . Resultaten i tester och urval har varit högre för rekryterna än de senaste årens värnpliktiga. Försvarsmakten har som mål att vid slutet av detta år ha rekryterat 3 800 kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Det målet har Försvarsmakten redan nått med råge. hade Försvarsmakten drygt 4 100 kontinuerligt anställda soldater.När det gäller tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har Försvarsmakten rekryterat nästan 3 000 med interimskontrakt. Rekrytering till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna har gått mycket bra, och Försvarsmakten har tecknat 20 000 kontrakt av de 22 000 som är målet för hemvärnet när det är fullt utbyggt. föreslog bland annat en ny särskild lag för att reglera vissa arbetsrättsliga frågor om gruppbefäl, soldater och sjömän. Betänkandet har remissbehandlats, och flertalet remissinstanser är positiva. Ärendet bereds nu inom , och regeringen avser att återkomma till i vår med en proposition i fråga om Försvarsmaktens personalförsörjning.Den förändrade personalförsörjningen kommer att öka tillgängligheten och höja kvaliteten i insatsorganisationen. Försvarsmakten ska med samma förband både försvara och värna svenska intressen i världen. Insatstiderna kortas och kvaliteten höjs med anställda soldater och sjömän. Försvarsmakten arbetar med att tydliggöra det meritvärde som en anställning i Försvarsmakten ger, för att kunna vara en attraktiv arbetsgivare för unga människor. I detta ingår även att hitta bra samarbetsformer med andra aktörer på arbetsmarknaden som gör det attraktivt för både Försvarsmakten och civila arbetsgivare att anställa arbetstagare som tjänstgör i försvaret och civilt. Försvarsmakten ansvarar som alla myndigheter för sin rekrytering och för att ha rätt personal för att lösa sina uppgifter. Försvarsmakten anser inte att det finns allvarliga svårigheter för förbanden att rekrytera utifrån sina behov. Försvarsmakten måste ständigt vara beredd att lära av nya erfarenheter och genomföra förbättringar under resans gång.Regeringen följer noga Försvarsmaktens arbete med att attrahera, rekrytera och behålla personal. Tack för svaret!Jag tror att ministern och jag har olika perspektiv i den här frågan, betraktad utifrån lite olika horisonter. Ministern redovisar, sin vana trogen, hur många som har anmält intresse till de nya arbetena som soldat. Bilden ges av att det mesta är frid och fröjd och att det inte finns några moln på himlen.De siffror som anges i ministerns svar ger egentligen ingen ordentlig bild av hur vi ser på den långsiktiga hållfastheten i organisationen. Vilka åtgärder vidtar vi för att det ska fungera bra långsiktigt fem och ? Organisationen befinner sig ännu i början av sin uppbyggnad. Över 10 000 befattningar är inte tillsatta.Jag vill peka på att om man är alltför ivrig med att måla en positiv bild finns risken att man lurar sig själv och sin omgivning och att man därmed minskar sin beredskap och sin möjlighet att vidta åtgärder när problem uppstår och är uppenbara.Reformen drevs oklokt nog igenom med bara några få rösters övervikt i i slutet av förra valperioden. Det innebär att det inte finns någon grundläggande enighet om det nya systemet. Däremot är det så att vi från socialdemokratiskt håll förhåller oss till den verklighet som gäller och kan konstatera att många av de brister som avslöjas är sådant som vi har pekat på, bland annat i vår reservation vid riksdagsbehandlingen.Det är viktigt att säga att soldaternas villkor bör ses över . Det handlar om lönenivåer, , villkor för validering, bostadsförhållanden, sociala förhållanden och villkor för övergång till civilt liv.När vi har varit ute på olika förband och mött soldater har vi också mötts av informationen att det finns stora risker för att man hoppar av efter två eller och inte är kvar under den samlade kontraktstidens längd . Därför behöver det göras en översyn. Jag vill uppmana försvarsministern att se den verkligheten och gå oss till mötes när det gäller det kravet.Vi vill också långsiktigt garantera en stark regional förankring och en djupare folklig förankring för det nya systemet. Det innebär att vi föreslår att de anställda soldaterna ges en grundläggande placering i hemvärnets nationella skyddsstyrkor.Vår strategi är att grundläggande militär utbildning långsiktigt ska kunna erbjudas över hela landet men också att det ska finnas ett fungerande flöde mellan de professionella förbanden och hemvärnets nationella skyddsstyrkor. En sådan tanke stärker hemvärnets nationella skyddsstyrkor med ca 10 000 befattningar, skapar en bättre folklig förankring, skapar ett helhetstänkande och klargör även i praktiken att försvaret av börjar i och ingen annanstans.Det är två tankar som vi har utvecklat från vår sida för att förbättra det system som genomförs. Vi har ett öppet sinnelag och är beredda att successivt föreslå förändringar. Frågan är om regeringen är beredd att lyssna och delta i det arbetet på ett konstruktivt sätt.Jag vill också tydliggöra att det förslag som presenterades i går i medierna om att sänka kraven på soldaternas utbildningsbakgrund inte är acceptabelt över huvud taget från vår sida. Jag kände faktiskt en viss bestörtning när jag tog emot beskedet om att Försvarsmakten ansåg att det var fyra ämnen i man skulle ha godkänt i för att kunna bli soldat. Jag tror att tjänsten, framför allt i internationella insatser, kräver mer än det.Ministern har sagt att han inte delar Försvarsmaktens uppfattning. Om det är så, vad tänker ministern göra åt situationen? Det har, försvarsministern, knappast undgått någon att Försvarsmakten just nu diskuterar ett förslag om att förändra grundkraven för soldater och sjömän. är det gymnasium som gäller, men enligt Försvarsmaktens eventuella nya krav kommer det att räcka med grundskola med godkänt i matte, engelska och svenska.Försvarsministern har i sitt skriftliga svar och precis i sitt anförande här som svar på interpellation sagt att kraven på rekryterna är högre än . Men hur tolkar ministern sitt eget svar , när Försvarsmakten diskuterar att sänka just de krav som ministern själv lyfte fram här och ?Även om ministern har kommenterat det hela i ett inlägg i , tror jag det var, anser jag att bara det faktum att frågan har kommit upp visar på problem som Försvarsmakten står inför i den här frågan. Varför gör man annars dessa förändringar? Är det för att det har visat sig att alltför många rekryter helt enkelt plötsligt hoppar av? Jag tror att var fjärde var en siffra som nämndes.Det känns tyvärr som att personalförsörjningssystemet svajar innan det ens har kommit i gång fullt ut. Resonerar Försvarsmakten så att enda chansen att få ungdomar att ta anställning är just genom att sänka kraven? Är det då bra att sänka kraven? Jag kan bara själv stilla fundera. Vad händer med förbanden, kvaliteten och möjligheten att få personal som är väl med en bra skolbakgrund? Vad händer med de enskilda kontinuerligt anställda soldaterna och sjömännen efter anställning? har tagit upp det här, för en viktig del som måste lyftas fram är faktiskt soldaternas och sjömännens villkor. Anser ministern att dessa är tillräckliga?Antag att man tar anställning och är inne i systemet i åtta plus , alltså totalt . Då kommer man ut . Hur blir det med eventuella högskolestudier, universitet etcetera? Hur kommer vidareutbildningen att se ut generellt inom Försvarsmakten för den som varken är behörig att gå vidare inom systemet som befäl eller att studera civilt?Fru talman! Jag har hört både fackförbund och utbildare inom Försvarsmakten uttala sig tydligt om det här förslaget. De är väldigt kritiska till detta, och det har de god anledning till. Med andra ord är de som kan verksamheten emot en sådan lösning. Det blir en kortsiktig vinst för både Försvarsmakten och för den enskilde. Det behövs högmotiverade soldater, sjömän och befäl som kan se en framtid antingen inom systemet eller utanför. Men återigen, varför diskuteras denna förändring över huvud taget inom Försvarsmakten?Jag kan tyvärr bara se det som att man inte tror att det går att rekrytera på samma sätt som regeringen först har sagt. Här kanske notan kommer för det resonemanget som fördes tidigare när vi gick från värnplikt till yrkesförsvar, för det gick väldigt snabbt. Lagstiftningen är faktiskt inte riktigt på plats. Och hur går det med kontakterna när det gäller näringsliv och företag och de som ska bli anställda? Kan de räkna med att kunna vara borta från sina ordinarie jobb utan att drabbas negativt eller att få ett nej helt och hållet? Är allt på plats? Det har ändå gått vi skiftade system.Fru talman! Vi diskuterar försvarsmakt här, och frågan är hur långt trovärdigheten kan sjunka innan det blir ett påtagligt problem. Kära kolleger i kammaren! När det gäller den senaste tidens försvarsdebatt förs mina tankar till ett helt annat utskott, nämligen justitieutskottet. I debatten är vi advokater, åklagare och domare i samma roll. Försvarsministern brukar ibland av oppositionen anklagas för att vara en alltför duktig advokat när det gäller det svenska försvaret. Jag tycker att han är mycket duktig på att framhäva försvarets roll, värden och kvalitet. Det tycker jag verkligen ligger i tjänsteåliggandet för ett statsråd med ansvar för försvarsfrågor.Det finns de som agerar åklagare, ibland närapå med samma intensitet som programledaren i konsumentprogram gjorda för tv från . Är det så? Är det så? Är det verkligen så? brukar han säga.Det är klart att det är fullt möjligt att ställa befogade frågor. Sedan är vi några stycken som ska försöka väga samman åklagarens och advokatens påståenden i någon form av utslag. Då finns det ett par objektiva kriterier som man kan titta på. Ett av dem är det som försvarsministern själv lyfter fram, nämligen att till de 3 200 första utbildningsplatserna har det inkommit 32 000 ansökningar. Det innebär att det är många med meriter av god kvalitet som söker sig till försvaret.Fru talman! Jag noterar också att det med tiden har varit en glidande skala från oppositionen, framför allt Socialdemokraterna, i synen på den nya insatsorganisationen där man från talarstolen är tydlig med att man vet vad man har, och man kan möjligtvis beklaga det beslut som har fattats och med vilken majoritet det har fattats, men det finns och man kommer att rätta sig efter det. Det är också en intressant signal till de andra i oppositionen utöver Socialdemokraterna. Har samma syn på dagens insatsorganisation eller vill man ha ett värnpliktsförsvar? har ju tidigare signalerat att de vill behålla det tidigare värnpliktsförsvaret. Så ett besked finns från Socialdemokraterna, men det är inte samma besked som att det är hela oppositionens synpunkt.Notabelt är också när man diskuterar värnplikten att en av huvudinvändningarna, framför allt från ledamoten mot statsrådet, var att kvaliteten riskerar att bli sämre med Försvarsmaktens ändrade regler. Men mina vänner, när vi hade det gamla värnpliktsförsvaret fanns inte ens de här kvalitetsreglerna.Man kritiserar alltså nyordningen och har en nostalgisk bild av värnpliktsförsvaret och så kommer man med kritik mot de soldater som är på väg in att deras meriter skulle ha en lägre kvalitet. I det gamla värnpliktsförsvaret fanns de som hade ännu mer urholkad utbildning.Fru talman! Jag tror därför att den här typen av villkor för dem som ska gå in är viktiga. är det inte vi som är förhandlare. Vi löneförhandlar inte för någon del av den statliga sektorn. Däremot är det väsentligt att man lyfter fram andra villkor. Jag har en kollega, , som har varit ute och tittat på förbanden och hur möjligheterna för soldaterna att laga sin egen mat ser ut. Det finns brister där. Det finns också brister när det gäller meritvärde och en del annat där det finns möjligheter till klara förbättringar. Men det är, tror jag, att man går från åklagarrollen till advokatrollen, det vill säga att man aktivt hjälper Försvarsmakten att hitta goda lösningar. Det finns också goda lokala exempel. Samarbetet mellan näringsliv, kommun och försvarsmakt i och är sådana. Det finns olika exempel på åtgärder för hur man kan förbättra villkoren i samarbete med varandra.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att det där med pengar är lite intressant. Jag kan notera att Socialdemokraterna i vart fall har ändrat uppfattning jämfört med de tidigare förslagen. De 2 miljarder som man förr ville spara på försvaret finns inte med, utan man lägger sig på precis samma nivå som regeringen. Till det kommer att man vill dubblera arbetsgivaravgiften för ungdomar . Försvarsmakten är på väg att bli en av de större ungdomsarbetsgivarna i , och då är frågan: Hur finns det täckning för de 300 miljoner som man vill ålägga Försvarsmakten genom att dubblera arbetsgivaravgiften? När man läser svaret från försvarsministern och lyssnar på honom känner man igen tongångarna, tycker jag. Sin vana trogen vill ministern gärna räkna upp olika siffror om hur många ungdomar som söker och hur stort intresset är. Vi har en av högsta arbetslöshetssiffror när det gäller ungdomar. Den senaste siffran jag såg visade att vi har 127 000 ungdomar som är arbetslösa. Om 32 000 av dem överväger att gå in i försvaret kanske det är något av en, för vissa i alla fall, desperat åtgärd att göra någonting för att inte vara arbetslös. Det är en tanke i alla fall.Jag tycker att det är lite motsägelsefullt just ur den aspekten att lyfta fram de här siffrorna, för det handlar om kvantitet och inte alltid om kvalitet. Frågan är hur det egentligen ser ut när det gäller de här kvalitetskraven i sådana fall. Just att man har fört fram tankar på att sänka kraven på dem som söker är naturligtvis en signal från Försvarsmakten om att någonting måste göras på ett annat sätt därför att man kanske har problem med att rekrytera. Jag tycker att man ska ta till sig den signalen och lyfta upp frågan: Vad är det som händer, och hur ser det egentligen ut när det gäller kvaliteten och hur man söker?Vi i har varit tydliga med att vi tycker att det var ett stort misstag att göra den här förändringen att frångå värnpliktssystemet. Det hade sina brister, men de kunde åtgärdas på ett bättre sätt. Det som man framför allt tappar är både folkförankringen som var rätt naturlig som det var då och tillvaratagandet av varje persons erfarenheter i livet. När man bygger upp en försvarsmakt med individer som har andra saker i livet än att bara vara soldat får man ett kvalitetstillägg, vill jag påstå, i Försvarsmakten som ger bättre soldater och bättre sjömän.Frågan är vad det leder till när man har ett system som ger något slags strömlinjeformade soldater som bara tänker på ett visst sätt. Det är till förfång för Försvarsmakten och för svenskt försvar, tycker jag.Det här är en fråga som man måste lyfta fram i det här sammanhanget, hur personalförsörjningen går till och hur det fungerar. Det är en fråga som jag tycker är berättigad att ta upp.Samtidigt har man tittat på det här med kvaliteten och de tider som de här soldaterna och sjömännen ska vara inne. Det finns naturligtvis, med de sänkta kraven, om det nu blir så, en farhåga om att vi också får ett antal avhopp, alltså att det blir en rekrytering och en nyrekrytering och en nyrekrytering igen eftersom vi får problem med dem som är inne i det. Och kan man inte locka med någonting som ger kvalitet, till exempel att det finns en karriärmöjlighet efteråt när det gäller att jobba med den biten, kan det bli ännu svårare att få folk till de här yrkena.Jag tror att det är en påverkan, med den här personalförsörjningen, på Försvarsmaktens sätt att agera på förbanden, om man får strömlinjeformade soldater som kanske inte har erfarenhet av livet på ett annat sätt. Frågan är vilka soldater som Försvarsmakten vill ha. Vi vill ju ha soldater och sjömän som tänker själva, som kan saker och som utvecklar sig själva i sitt yrke och i sin uppgift, oavsett om det är värnpliktsförsvar eller inte. Jag tror att det kan vara farligt om man inte tänker på de bitarna.Just det här med att man på något sätt ska vara attraktiv som arbetsgivare kräver väldigt mycket mer. Kanske ska kravet till och med vara att man ska ha en bra utbildning innan man går in i det här. Det finns ju tecken på att rekryteringen ibland är desperat. Jag har tagit upp att man är ute på gymnasieskolor och rekryterar med något slags idealiserad bild av hur det verkligen är. Det har vi haft uppe i debatten förut.Jag hoppas att det inte är ett tecken på att man är mer desperat än vad man vill säga här och jag hoppas att försvarsministern kan lyfta upp den frågan.Jag tror att beslutet kommer att få rätt långtgående konsekvenser för svenskt försvar. Jag är rädd för att det kommer att påverka Försvarsmakten negativt väldigt . Tack, ministern! Det här verkar bli en riktigt härlig försvarsdebatt. Det ser jag verkligen fram emot.Jag skulle vilja börja med att formulera mig så här: Varför i hela friden går ÖB ut och vill sänka kraven på soldaterna inför GMU? Vad finns det för orsak över huvud taget att ta till ett så pass drastiskt grepp när vi får höra här i kammaren och se när vi läser i tidningarna om försvarsministerns uttalanden att allt går bra och att det är många sökande på varje tjänst? Varför gör då ÖB en sådan sak?Jag tror att vi alla vill värna försvaret. Jag tror att vi alla känner starkt för att vi ska ha ett bra försvar. Men vi socialdemokrater har länge påpekat de här bristerna i personalförsörjningssystemet. Vi har pekat på de tillfälligt anställda, att de interimskontrakt som de skriver på inte är giltiga. Och jag har träffat ett antal arbetsgivare som har personer anställda som önskar vara tillfälligt anställda i försvaret, och arbetsgivarna är väl inte jätteglada åt att ge ledigt.När jag däremot frågar dem som vill vara tillfälligt anställda säger de att det inte är något krångel med arbetsgivaren; de får ledigt. Men jag tror att det behövs någonting mer. Det behövs ett lagstöd för att det här ska gå i lås.När vi socialdemokrater gjorde vår resa norröver och tittade på hur det såg ut träffade vi ett stort antal personer, i alla befattningar, som beskrev livet just nu inom Försvarsmakten. Vi pratade om vakanta tjänster, och det fanns ett stort antal vakanta tjänster inom försvaret.Man hade resonerat mycket med , och man hade insett att kanske hade både lösningar och frågetecken för sitt försvar. Men slutsatsen var ändå att man skulle leva med ett stort antal vakanta tjänster , kontinuerligt, att det var så framtiden skulle se ut med tanke på hur vi gör just . Det är lite skrämmande. Då har vi inte full kapacitet hela tiden.Vi pratade också med många soldater som hade gått igenom GMU och höll på att jobba. Alla utom en som jag träffade sade att de ställde upp i ett till . Någon sade: Det blir kanske också en utlandstjänstgöring. Det skulle faktiskt också sitta bra. Men i övrigt sade de att de ställde upp i ett till . Sedan tänkte de göra någonting helt annat.Det är också lite oroande. Hur kan vi locka dem att stanna kvar? Självklart ställde vi också den frågan. Då sade de: Ja, vad ska jag tjäna på det här? Man nämnde lönen, förstås. Den var väldigt låg, tyckte man. Man nämnde också att man ville ha någon form av gratifikation. Men det var nog ingen av dem som jag träffade som på fullt allvar sade: Gör ni så här kommer vi att stanna. Men man hade önskemål.De sänkta utbildningskraven tycker jag är förfärliga. Det är alltså fattigpojkarna, som gick ut i krig, som vi ska återinföra. De som inte klarar någonting annat ska gå in i försvaret.Jag tycker att vi ska ha höga krav på dem som ska jobba inom försvaret. De ska veta hur de ska göra i många olika situationer och känna en stolthet inför det yrke som de väljer. De kommer att ställas inför svåra situationer som kräver både reflexion och mognad. Så har vi haft det i försvaret, och så vill jag att det ska fortsätta. Hur ska vi göra för att det här ska lösa sig på bästa sätt? Jag vill börja med att tacka interpellanten för att han reser den här diskussionen. Det här är en stor samhällsreform, med emfas på ordet samhälle, som Försvarsmakten genomgår och kommer att genomgå. Man genomgår denna tillbaka.Med en sådan reform ser man självklart framför sig ett antal utmaningar. Vi radar upp dem allihop. Vi är många i försvarsutskottet som reser runt och intervjuar soldater, sjömän, officerare och civilanställda på regementen och förband runt om i . Vi kan nog vara rörande överens om att det ser väldigt olika ut.På vissa ställen kan det vara lite svårare att rekrytera. På andra ställen, till exempel i och mitt hemlän, i marinen, som vi båda har bakgrund i, möter jag unga pojkar och flickor som när de börjar närma sig slutet av sin kontraktstid undrar över hur de ska kunna stanna kvar i marinen. De trivs bra. De är nöjda med sin anställning och vill fortsätta. Det finns många sidor i den här reformen, som en sådan här reform ska ha.Värnpliktssystemets avskaffande - eller det är rättare sagt vilande - var en del av den förra mandatperioden. Det var någonting som jag funderade mycket på eftersom jag själv har varit värnpliktig . Fördelen med det var självklart att det var en bas för en stor del av våra ungdomar. Man kom i kontakt med Försvarsmakten, som man kanske inte alltid hade tänkt sig, och fick inblick i Försvarsmakten, och man blev intresserad av att stanna kvar. Den här utmaningen har vi att anta , och den ska vi anta tillsammans.Vi är väl rörande överens om att det just i ordet samhällsreform också ligger ett stort ansvar hos omgivande samhälle att vara Försvarsmakten behjälplig i den framtida rekryteringen.Det är många siffror i luften, så som det ska vara. En har handlat om huruvida avhoppen har varit så stora eller inte. Det är uppgifter som sedermera har tagits tillbaka.Det är många instabiliteter i de datasystem som finns. Det är också frågor om huruvida det är ett stort behov av ett lagstöd för arbetsgivare. Det är ju också på väg. Det vet oppositionen mycket väl.Det vi ser är ett väldigt intressant samarbete som håller på att växa upp i olika delar av landet kring den här stora samhällsreformen. Det ser vi bland annat i , vi ser det i , och vi ser det i och . Man samarbetar med arbetsgivare, med utbildningsinstanser, med kommuner och med infrastruktur. Det är ett fantastiskt tillfälle, särskilt för förbandsorter, vad gäller rekryteringen när det står på programmet att det ska anställas 16 000 ungdomar över tid.Frågan är bara var vi egentligen har Socialdemokraterna. Det kan man undra när man lyssnar på diskussionen och ser hur det har pendlat fram och tillbaka. Det är det största oppositionspartiet, som Alliansen av tradition har haft överläggningar med.Först var man med i en enig försvarsutredning. Sedan var man inte med. är man med igen, men vågar man verkligen vara med fullt ut när det gäller samhällsreformen? Kan vi räkna med att Socialdemokraterna verkligen stöttar den reform som man nu säger sig vara med på? Det är min stora fråga. Det var inte minst diskussionerna om antagningskraven till grundläggande militär utbildning som gjorde att jag kände ett behov av att delta i debatten.I försvarspolitiken talar vi ofta om vikten av folkförankring. I det begreppet ligger naturligtvis många saker, och en är den representativitet som Försvarsmakten har i samhället i övrigt, det vill säga att de människor som finns i Försvarsmakten måste återfinnas ute i samhället.