· H010174 · 2012-12-14 13:29:05 — har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa användningen av fiberinfrastruktur till de nationella initiativen Bredbandsstrategin, Digitala agendan och ITS-strategin.Annika Lillemets har vidare frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa konkurrensen i fiberinfrastruktur, när trafikens behov är tillgodosedda, för att uppfylla det kapacitetsbehov som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har och inte bara den överkapacitet som eventuellt blir tillgänglig.Låt mig börja med att slå fast att fiberinfrastruktur har en viktig funktion för verksamhet, och då speciellt för järnvägens funktion. Det finns alltså ett grundläggande intresse för myndigheten att försäkra sig om att funktionen fungerar väl. har också ett generellt behov av att löpande, utifrån verksamhetens behov, följa upp och vid behov förändra sin organisation och sin kompetens i syfte att på ett kostnadseffektivt sätt genomföra sitt uppdrag avseende infrastrukturen. Inom ramen för det arbetet bildas en ny där bland annat ITS-frågor kommer att hanteras. Jag har tidigare på frågor, bland annat från , avseende utvecklingen av myndighetens it-verksamhet konstaterat att är en viktig leverantör av it- och telekomtjänster till och andra kunder. Funktionen är viktig för infrastruktursektorn och spelar dessutom en viktig roll för infrastrukturen för telekommunikation genom sitt fiberoptiska nät med stor geografisk täckning. har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden. Det är angeläget för regeringen att den nya it-verksamheten ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Dessa förhållanden gäller fortsatt. För regeringens vidkommande innebär det att fortsatt kommer att ha ett uppdrag som innebär att myndigheten i sitt fibernät ska erbjuda tjänster på grossistnivå och på konkurrensneutrala villkor till aktörer som efterfrågar elektroniska kommunikationer, i den mån kapaciteten inte behövs för egna behov. Regeringen kommer inom ramen för ordinarie myndighetsstyrning att följa upp hur uppdraget hanteras. Först vill jag tacka infrastrukturministern för svaret på mina frågor. Jag har ställt dem därför att jag vill försäkra mig om att , som är en mycket värdefull och användbar tillgång för , verkligen kommer till bästa nytta för samhället.Det är bra att planerna på att sälja ut nu skrinlagts. Vem som äger och har kontroll över en av landets största, mest heltäckande och operatörsneutrala fiberinfrastrukturer har nämligen stor betydelse.Trafikverket har valt att lägga ned resultatenheten och bilda en ny resultatenhet med tydlig inriktning på att leverera till . Att uppfylla det behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har kommer i andra hand. Eventuell överkapacitet ska fortfarande vara tillgänglig för dessa. Men hur länge finns det överkapacitet om det bara är behov som ska styra utveckling av och investeringar i nätet? Det är där jag ser en fara med den strategi som valt.Det finns inget motsatsförhållande mellan att säkerställa behov, och då särskilt järnvägstrafikens funktion, och att säkerställa de kapacitetsbehov som marknaden har för att nå sina och bredbandsstrategins mål. I alla fibernät, utom givetvis försvarets, delar flera kunder på kapaciteten.Låt mig ge ett exempel på vilka möjligheter och fördelar det kan ge att uppfylla även externa kunders behov. SVT och Comhem använder båda nät. SVT:s trafik påverkar inte Comhems trafik och Comhems trafik påverkar inte trafik i någon negativ bemärkelse. Alla får plats utan att störa varandra. Tvärtom har de alla glädje av att samsas i nätet. Det blir billigare då det är fler som delar på kostnaden för underhåll och uppgraderingar, vilket i slutändan förstås även gynnar deras kunder, vi skattebetalare, medborgare.Det är bland annat den senaste affären med Comhem som gör det möjligt för att uppgradera sitt våglängdsnät till en betydligt bättre teknisk plattform. Det är en plattform som dessutom ger nätet en betydande tillgänglighetsökning, vilket till exempel innebär för att hitta en ny väg om en fiber- eller annan utrustning fallerar. Detta medför att även järnvägens datortrafik blir säkrare, vilket alla resenärer har glädje av.Denna förbättring hade inte blivit av, i alla fall inte , om det bara varit behov som skulle styra. Detta är ett exempel som bekräftar det som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uttalade i sin utredning , där man ser ett behov av externa kunder då det främst är de som driver utveckling mot den senaste tekniken, inte de offentliga.Jag känner alltså en stor oro för att teknikutvecklingen riskerar att hämmas. Men inte nog med det, jag är också orolig för att om det enbart är behov som får styra finns risken att det inte blir någon överkapacitet för marknaden, och då hämmas konkurrensen på stamnätsfibern.Accessnäten är redan reglerade. Ska även stamnätsmarknaden regleras? Nej, det är en uppenbar risk om ett av de få operatörsneutrala nät vi har inte längre finns tillgängligt. Jag tycker att det är bra exempel som tar upp.Nu är det så bestämt att kommer att vara kvar. Vi vet, också sedan våra tidigare diskussioner, att optokabeln har en viktig funktion och en stor geografisk täckning över landet. Vi har inom också it som ansvarsområde och inte minst frågorna om den digitala agendan och bredbandsstrategin, och vi är rätt överens om hur vi formulerar vårt uppdrag till så att det inte motverkar de syften som efterfrågar.Fru talman! är vi mitt uppe i regleringsbrevsskrivande, och det kommer att fattas beslut . I regleringsbrevet till kommer det återigen att vara väldigt tydligt att myndigheten har ett uppdrag att i sitt fibernät erbjuda tjänster som är konkurrensneutrala.Trafikverket är en organisation och en myndighet som vill vara effektiv, och det är klart att om man kan samarbeta med andra finns det möjlighet att hitta lösningar som både utvecklar andra och utvecklas av andra. Just den synergieffekten har vi redan sett resultat av. Och en modern myndighet stänger inte in sig själv. Den använder sig av de möjligheter som också finns ute på marknaden.Jag tror inte att vi har några delade åsikter om det som efterfrågar och undrar över. Det låter bra. Jag vill citera lite ur ministerns svar på min interpellation: "Det är angeläget för regeringen att den nya it-verksamheten ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Dessa förhållanden gäller fortsatt." Det här är viktigt: "funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner". Menar infrastrukturministern att dessa ska hanteras av en intern leveransavdelning på ? Risken är i så fall uppenbar att det blir behov, vilket självklart är en av de samhällsviktiga funktionerna och inte det samlade behovet av samhällsviktiga funktioner, som tillgodoses.Trafikverket kan alltså, som jag förstår det, i praktiken komma att prioritera ned övrig offentlig sektor, och detta måste undvikas. Framför allt krisberedskapsmyndigheterna och till exempel , , och borde rimligen ha tillgång till kapaciteten i det statligt kontrollerbara och säkra nät som just nu förfogar över på samma villkor som Trafikverket.Jag hänvisar än en gång till det som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap slog fast i sin utredning , att myndigheter med särskilda behov behöver en statligt skyddad och kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur.MSB förespråkar att ett tjugotal myndigheter som är utpekade som särskilt samhällskritiska bildar ett för de övriga offentliga aktörerna - vi har ju 300 myndigheter och 290 kommuner - vilket kan hjälpa dem att göra bättre beställningar från privata aktörer. Även de privata leverantörerna skulle vara välkomna att dra nytta av kunskaperna och erfarenheterna. Så kan den offentliga upphandlingen bli bättre, vilket ger förutsättningar för att de privata aktörerna bygger näten utifrån högre krav, något som vi alla tjänar på.I förlängningen har alltså potential att bli en ännu större tillgång för många myndigheter, om det används klokt. Så kan bättre förutsättningar skapas för en fungerande marknad.För att säkerställa de nationella strategierna, bredbandsstrategin, digitala agendan och ITS-strategin, behövs all tillgänglig infrastruktur och kapacitet. fiberinfrastruktur är som sagt en av de största och mest heltäckande i landet och dessutom operatörsneutral. Den är byggd och betald med statliga anslag och bör självklart betraktas som en statlig tillgång som behövs för att uppfylla flera samhällskritiska behov utifrån egna.Som jag förstår det är det inte kärnverksamhet att ansvara för den digitala infrastrukturen, men kanske borde uppdrag utvidgas med detta helhetsansvar. Hur ser infrastrukturministern på det?Det ministern sade lät bra, och kanske kan jag få ännu lite mer utvecklat precis vilka direktiv verket kommer att få.Hur beslutade strategi för ICT stöder ett sådant helhetsperspektiv och ansvar har jag svårt att se. På vilket sätt blir det lättare att samordna de statliga verksamheterna så att vi får synergieffekter?Jag är tvärtom rädd att denna nya organisation kan komma att minska möjligheterna att dra full nytta av nät. Hur jobbar med sin effektivisering och att ändra från resultatenheter till verksamhet som ingår är en smaksak så länge uppdraget ligger kvar. Man har kanske sett möjligheter att på detta sätt utveckla det ännu mer. Det är ett val som har gjort, och jag ser inte att det i sig skulle vara ett problem.När det gäller samhällsviktiga funktioner har hand om ganska stora sådana för att samhället ska funka både och i kris. Det normala brukar enligt ansvarsprincipen vara att i det vardagliga sköter var och en sköter det man har ansvar för. När vi är i krisläge ska det så långt som möjligt fortsätta vara så, men då har också Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en viktig samordnande roll. ingår i många av de krisförberedande funktioner som finns där.Annika Lillemets ställde en fråga till mig om den interna funktionen och hur den ska organiseras. Jag går tyvärr bet på den frågan, för jag ha inte den detaljkunskapen . Det är dock fullt möjligt för att fråga om detta när fortsättningen kommer.Alla i regeringen skriver regleringsbrev, även min kollega som har ansvar för den digitala agendan. Vi försöker nu samordna och synka våra regleringsbrev inför årsskiftet då de ska vara klara. Jag kan tyvärr inte svara hur formuleringen exakt kommer att se ut, men vi har ingen annan ambition än att använda optokabeln och möjligheten att nå ut, både för behov och när det gäller det jag har sagt. Den nya resultatenheten har alltså tydlig inriktning på att leverera till . Att uppfylla de behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har kommer då i andra hand. Det är därför jag är orolig och lyfter upp denna fråga.Det är viktigt och bra att infrastrukturministern och it-ministern talar med varandra och samordnar regleringsbreven, men även försvarsministern borde ha ett ord med i laget. Det råder ingen tvekan om att fibernätet är av yttersta vikt för samhället. Det måste förvaltas och utvecklas som resurs för både och övriga samhället. Det är regeringens uppgift att tydliggöra detta i uppdraget till myndigheten eller att lösa det på annat sätt.I gårdagens riksdagsdebatt om infrastruktur sade från att det femte transportslaget it är viktigt. Det är vi överens om. Säkert är vi också överens om att det inte får vara underordnat de andra trafikslagen. Om det digitala transportslaget inte fungerar slår det ofta hårdare mot samhället och enskilda medborgare än om övriga transportslag fallerar. Vad händer om det inte går att ringa 112? Vad händer om trygghetslarmen inte fungerar? Vad händer om betalsystemen inte fungerar och folk inte kan ta ut pengar? Vad händer om barnbidrag och löner inte kan betalas ut? Vad händer om polisen inte kan göra sitt arbete?I krislägen är det mycket säkrare att statliga myndigheter har kontroll över kommunikationsinfrastrukturen än om detta ansvar lagts ut på kontrakt till någon extern operatör. Då kan man styra på annat sätt än med vite i händelse av kris, för vad hjälper vite om ambulansen inte kommer?Jag kommer att fortsätta bevaka detta noga, och jag hoppas att det blir bra direktiv till Trafikverket.Låt mig önska god jul och gott nytt år. Jag ska inte förlänga debatten. Jag tycker att avrundade bra och önskar även jag god jul och gott nytt år.