· GZ10392 · 2012-06-08 13:05:31 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder inför höstens budgetarbete för att säkerställa att kostnaderna för det förändrade arbetsförmågebegreppet klargörs.Riksdagen har beslutat att återinföra begreppet normalt förekommande arbete vid prövning av arbetsförmågans nedsättning i en sjukperiod. Det är således detta försäkringsvillkor som regeringen kommer att utgå från då kostnadsutvecklingen för sjukpenninganslaget bedöms i höstens förslag till budget. Jag får börja med att tacka för svaret. Jag hade hoppats att få ett lite mer utförligt svar från statsrådet. Men jag får väl ställa följdfrågor.Bakgrunden till min interpellation är att fattade två likalydande beslut om att ändra arbetsförmågebegreppet. Till slut valde regeringen också att följa det och lade fram en proposition.Innan den lade fram en proposition till hade gjort en utredning där man konstaterade att förändringen skulle innebära en kostnadsökning på . Det var inte riktigt samma siffror som socialförsäkringsutskottet kom fram till. Detta blev föremål för en granskning av . Det konstaterade, och det finns med i texten, att bedömningen blir en ökad kostnad för sjukpenningen på 2,4 miljarder.Nu har regeringen sagt att förändringen inte är så stor. Om det är en förändring är det i varje fall ansvarslöst att oppositionen har drivit igenom den. Man kan inte med säkerhet säga om det blir en speciell förändring.I regeringens proposition står det: Osäkerheten om de ekonomiska konsekvenserna är dock stor, särskilt på lite . Därav min fråga hur regeringen förbereder detta och om man tänker vidta några åtgärder för att säkerställa att kostnaden för det förändrade arbetsförmågebegreppet klargörs.Fru talman! Jag kan inte uppfatta det som att statsrådet egentligen svarar på min fråga hur man tänker klargöra vad kostnaden blir för det förändrade arbetsförmågebegreppet. Jag tänkte att han kunde utveckla det i sitt nästa inlägg. Jag tycker att vi riktigt detaljerat har redogjort för den här frågan tidigare, men jag ska gärna göra det igen.Processen var sådan att socialförsäkringsutskottet begärde ett yttrande från finansutskottet, som i sin tur begärde underlag från , som i sin tur begärde underlag från . Regeringen hade på sig att skissa på en kostnadskonsekvens i prövningen av ett nygammalt arbetsförmågebegrepp.Där beskrevs att osäkerheten var mycket stor. Där beskrevs också att om avsikten var att väsentligt fler skulle förbli sjukskrivna väsentligt längre kan detta dessutom få stora ekonomiska konsekvenser. Därför beskrevs, med all den osäkerhet som den lilla tidsramen medgav, risken att det skulle öka kostnaderna ganska rejält.Efter att detta har inkommit har dessutom analyserat vad de från sin horisont sett tror att enbart en isolerad ändring med en återgång till det gamla begreppet utan övriga förändringar skulle kosta. De har svårt att se att detta skulle få några stora konsekvenser.Regeringen uttryckte att vi inte trodde att detta skulle lösa några stora problem men följde naturligtvis beslut och skrev en proposition om en återgång till det gamla begreppet. Precis där står vi nu.När detta har trätt i kraft kommer regeringen att ha några månader på sig att undersöka vilka konsekvenser detta sannolikt kommer att få detta begrepp ska användas.Regeringen har varit tydlig med att vi avser att lösa problemet varaktigt med ett bättre begrepp. Det finns också beskrivet hur det nu tas fram inom ramen för det nya arbetsförmågebedömningsverktyget. Osäkerheten är betydande. Vi kommer att göra den bästa prognos vi kan i den budget som läggs fram . Med anledning av det statsrådet säger är det häpnadsväckande att man i en egen utredning kunde komma fram till 2,4 miljarder men säger att man inte riktigt vet vad kostnaden egentligen blir. Om man läser vad säger ser man att det finns en utarbetad rättslig praxis för både det nuvarande och det tidigare arbetsförmågebegreppet. LO:s och TCO:s rättsskydd och pekar på att det blir en betydande förändring och att det kommer att bli en generösare tillämpning.Vi ifrågasatte storleken på summan för vad det skulle kosta och om det verkligen var så mycket som regeringen pekade på. Men det är ganska anmärkningsvärt om regeringen inte kan beskriva hur man har kommit fram till den utredning som man gjorde tidigare och hur man ska räkna ut vad kostnaden kommer att bli.Jag förstår att regeringen var dålig på att gissa, men statsrådet pekar också på att man vill göra om och titta på en ny ändring av arbetsförmågebegreppet. Det vi försökte säga är att det är viktigt att man har ett arbetsförmågebegrepp som pekar på hur arbetsmarknaden ser ut. I det svar som har gett på regeringsuppdraget talar man om att medicinska förutsättningar för arbete ska ingå men att arbetsmarknad inte ska ingå. Det är också ett sätt att verkligen hitta på en fiktiv arbetsmarknad och därmed ett fiktivt arbetsförmågebegrepp. Denna diskussion kommer vi att ta senare.Nu är jag mest intresserad av hur regeringen tänker utreda detta och få fram siffrorna. Och vad hade man egentligen för bakgrundsmaterial till 2,4 miljarder? Regeringen har inte kunnat redogöra för hur man kom fram till 2,4 miljarder.Jag läser ur svaret till . Det står så här: Mot bakgrund av bedömningen att återgång till det gamla begreppet sannolikt skulle leda till en mer generös praxis än vad som gällde innan är vår bedömning att i storleksordningen av effekten skulle kunna gå förlorad. Det innebär en årlig ökad kostnad av sjukpenning på ca 2,4 miljarder. Det förutsätter dock att den bortre gränsen finns kvar. Annars blir kostnaden högre.Det är alltså bara det enskilda begreppet man har tittat på.Fru talman! Jag hoppas att statsrådet kan klargöra hur man har kommit fram till 2,4 miljarder i sin tidigare beräkning. Den siffran var högst osäker, vilket beskrevs redan den gång den gavs med den extremt korta tid som utskottet gav regeringen för att återkomma. Den frågan tycker jag är helt överspelad.Den stora frågan är inte denna. Den stora frågan är att regeringen valde att i en proposition på exakt det som begärde påpeka tydligt att vi inte trodde att detta var en god och slutlig lösning på de problem som fanns i själva prövningen. Men vi valde naturligtvis att följa beslut. Därmed tycker jag att frågan får återstå, helt enkelt.Försäkringskassans bedömning är att en isolerad förändring enbart av arbetsförmågebegreppet inte kommer att leda till någon stor förändring. Om det är sant eller inte kommer prövning i verkligheten att visa. Vi kommer att ha på oss att undersöka vilka konsekvenser detta ser ut att få. Vi kommer att återkomma i budgetpropositionen med siffror som svarar mot denna analys.Vi har ingen anledning att göra någon annan bedömning än den som vi har gjort . Vi har inte heller något skäl att tro något annat än att om avsikten var att väsentligt fler skulle vara sjukskrivna väsentligt längre får det stora konsekvenser också för ekonomin. Om avsikten inte är denna har jag svårt att förstå vad diskussionen handlar om. Under alla omständigheter har regeringen gjort det som begärde av regeringen att göra. Därmed är frågan tämligen utagerad. Det är välkommet att regeringen och statsrådet följer beslut. Det är självklart att jag kommer att följa upp hur det går till. Men försöker statsrådet säga att skillnaden mellan det gamla arbetsförmågebegreppet och det nya, det vill säga återgången till det gamla från det nya, inte skulle vara så stor. Då är det häpnadsväckande att regeringen drev igenom det. Då är det häpnadsväckande att sade att det skulle bli en stor skillnad och att det faktiskt har blivit en stor skillnad.Det finns rättspraxis som har pekat på, och det finns rättspraxis som LO:s och TCO:s rättsskydd, handikappförbunden och i sitt betänkande pekar på som kommer att göra att det blir förändringar.Regeringen trodde dessutom för bara att skillnaden var 2,4 miljarder. Därför tycker jag fortfarande att det är märkligt att regeringen inte är riktigt konsekvent i sin bedömning och inte kan redogöra för hur man kommer fram till denna kostnad när man nu ska lägga fram en budget . Det är viktigt att vi i får relevanta underlag och att det inte blir så slarvigt som det vi fick . Jag säger ingenting av detta. Jag bara konstaterar att har beslutat om återgång till ett nygammalt begrepp och att regeringen har gjort precis det som ville trots att regeringen inte bedömde att det var den bästa lösningen. Jag konstaterar att inte tror att detta i sig får några stora konsekvenser, och jag konstaterar att regeringens avsikt är att föra in ett bättre begrepp som bättre svarar mot de behov som finns i denna försäkring.