· H01046 · 2012-11-06 18:21:00 — har frågat mig om jag kommer att lyssna på vad han anser vara en massiv kritik mot arbetslöshetsförsäkringen och medverka till initiativ för en förbättrad försäkring.Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Vår politik innehåller åtgärder som stimulerar både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt åtgärder som stimulerar matchningen på arbetsmarknaden. Det är viktigt med en arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet vid omställning. Det är också viktigt att det finns en tydlig arbetslinje i utformningen av försäkringen, det vill säga att den främjar snabb och effektiv återgång till arbete.När alliansregeringen tillträdde fanns problem med a-kassans utformning. Människor hölls kvar i arbetslöshet i stället för att stödjas till arbete. Därför har ett antal reformer genomförts för att tydliggöra a-kassans roll som omställningsförsäkring.Det är väl belagt i ekonomisk forskning att höjd ersättningsnivå leder till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Forskare och oberoende instanser som , och delar bedömning att effekten på sysselsättningen blir betydande. Även internationella expertorgan som IMF och delar denna syn. Jag har därför inga skäl att ifrågasätta detta samband som i grunden handlar om en sämre fungerande arbetsmarknad när drivkrafterna för arbete minskar. Jag tackar finansministern för svaret som dock är något otydligt. Frågan var om finansministern skulle lyssna på den massiva kritiken, och man kan möjligen tyda svaret som att finansministern inte tänker göra det. Man kan möjligen också tyda det som att finansministern inte kommer att medverka till att förbättra försäkringen genom att höja ersättningar och se till att den omfattar fler på arbetsmarknaden. Man får visserligen vara lite oraklet i för att uttyda det, men jag kan ta på mig den rollen för att underlätta debatten och föra den framåt.Om finansministern inte lyssnar och inte ämnar förbättra är i en besvärlig situation, för har vi en arbetslöshetsförsäkring som inte fungerar. I svaret säger finansministern att det när alliansregeringen tillträdde fanns problem med a-kassan. Det fanns säkert saker som kunde ha varit bättre, herr talman, men när regeringen har regerat är arbetslöshetsförsäkringen fullständigt demolerad. Fanns det skönhetsfläckar på a-kassan är den nästan ur funktion. Det är viktigt att komma ihåg.Finansministern säger också i svaret att man vill stimulera matchning. Är det något som alla är överens om i debatten i är det att matchningsproblematiken växer med finansministerns politik. I senaste penningrapport konstateras att ett av de centrala problemen med regeringens politik är att matchningen på arbetsmarknaden inte fungerar.I svaret säger finansministern att det är viktigt med en försäkring som ger trygghet vid omställning. Det är närmast lite humor från finansministerns sida att tala om det när han nu inte vill medverka till en förbättring.Häromdagen deltog jag i ett seminarium anordnat av . Där fanns representanter från Alliansen, oppositionen - det var jag - näringslivet, fackföreningsrörelsen och akademin. På seminariet var man helt överens om ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen måste höjas för att försäkringen ska fungera. är det bara några procent av dem som blir arbetslösa som har sin inkomst försäkrad. Att då hävda att den ger trygghet och fungerar är ett anmärkningsvärt påstående av en finansminister som borde vara lite mer insatt i frågan. Det är detta jag menar är en massiv kritik. Till exempel förespråkade arbetsmarknadspolitiske representant en kraftfull höjning av ersättningen. Forskningen, företrädd av professor , sade att finansministerns påstående att en höjning av ersättningen skulle leda till högre arbetslöshet saknar grund. , företrädare för näringslivet, förespråkade en höjning av ersättningen och även, kanske inte lika förvånande, Socialdemokraterna genom mig. Detta är en massiv kritik. Är det något som finansministern har misslyckats med fullständigt är det jobben. Finansministerns politik byggde på två viktiga pelare när det gällde att skapa fler jobb och få bort arbetslösheten. Den ena av dessa två viktiga pelare var de så kallade reformerna - jag skulle kalla dem försämringar - av arbetslöshetsförsäkringen. De har visat sig vara misslyckat. Långt in i regeringen vill man höja ersättningarna, men finansministern argumenterar på pseudovetenskaplig grund för att det skulle höja arbetslösheten. Kärnfrågan är, som var inne på i sitt inlägg, om det finns en balanspunkt, en avvägning, en trade off mellan högre a-kassa och lägre sysselsättning. I svaret har finansministern radat upp ett antal forskningsinstitutioner, internationella organisationer etcetera som har nått detta resultat i sina undersökningar och sin forskning. Jag menar att det är väl etablerade samband, men det kan se lite olika ut beroende på vilka länder och vilka perioder man tittar på. Att man får betala för en högre arbetslöshetsersättning i form av lägre sysselsättning är ett obestridligt resultat. Det är en erfarenhet som man inte behöver vara ekonomisk statistiker i den högre skolan för att se.När det gäller den massiva kritiken förstår jag att ville komma åt . Faktum är att vi har en annorlunda balanspunkt mellan ersättning och sysselsättning än vad har. Det är dock inte kärnfrågan, och det kan vi lösa inom Alliansen. Kärnfrågan är: Finns det enligt över huvud taget en trade off, en balanspunkt där man får betala för en högre a-kassa i form av lägre sysselsättning? Eller menar att detta samband garanterat inte finns? Om det är så undrar jag varför ni inte sätter a-kassan till ? Är målet att gå tillbaka till och ingen självrisk över huvud taget? Som har påpekats här tidigare är det ett något märkligt läge i svenskt politiskt debattklimat att det är så många politiker och aktörer som hävdar tesen att höjd a-kassa inte leder till högre arbetslöshet.Patrik står i talarstol och försöker hävda att det måste vara så eftersom arbetslösheten inte har sjunkit sedan alliansregeringen kom på plats . En av de absolut viktigaste grundsatserna i vetenskapsteorin är att bara för att två saker uppstår behöver det inte nödvändigtvis vara ett samband mellan dem. Om går ut en höstdag som denna och dansar en regndans och det plötsligt börjar regna är det inte ett belägg för att regndansande framkallar regn. Det kan bero på andra faktorer.Vi kan konstatera att arbetslösheten och utanförskapet är på ungefär samma nivå som när regeringen tillträdde. Men det har hänt något . Det som har hänt är den kanske största ekonomiska kris som världsekonomin har sett . Det är klart att det har satt sina spår.I jämförelse med vår omvärld går det exceptionellt bra för . Vi har haft den högsta tillväxten i hela västvärlden, undantaget, . Vi har haft en remarkabel och otrolig sysselsättningsåterhämtning efter det stora efterfrågefallet 2008. Det är ingen slump. Det beror till stora delar på att vi har fört en politik som syftar till att göra det mer lönsamt att arbeta.Vi har tidigare i historien kunnat se hur vi i kriser har haft massarbetslöshet på helt andra nivåer och vi har i högkonjunktur sett en jobbfri tillväxt. kan vi se att sysselsättningen ökar i alla åldersgrupper. sticker ut i jämförelse med omvärlden, och det är ingen slump.Jag rekommenderar att titta på en sammanställning som har gjort över forskningsläget. Jag kommer att mejla den till . Man tittar på ett längre tidsperspektiv än och man försöker se bortom konjunkturcykler. Man konstaterar väldigt tydligt på empirisk grund att det finns ett starkt samband. Om man höjer a-kassan ökar den sammantagna arbetslösheten. Det finns forskning också i som visar att den här effekten har varit extra stark i eftersom vi har en hög lägstanivå i a-kassan. Svensk a-kassa har faktiskt den högsta miniminivån i världen.Att det är på det sättet är ganska självklart. Om reservationslönen, alltså den alternativa lön som man får i stället för att arbeta, är så hög att det inte lönar sig att arbeta kommer människor inte att söka sig till arbetsmarknaden. Man kommer att fastna i arbetslöshet och man kommer inte att kunna ta sig ur sitt utanförskap.Vi kan också konstatera att en sådan politik slår speciellt hårt mot servicesektorn som inte har samma grad av produktivitet som de kunskapsintensiva sektorerna. Det är möjligt att det är en målmedveten strategi från Socialdemokraterna att slå mot just servicesektorn eftersom man vill angripa och och på andra sätt förstöra för servicesektorn. räknar alltid försiktigt. Vi använder oss alltid av breda forskningsresultat. Vi sammanställer dem. Vi lägger oss mitt i intervallet eller i den nedre delen av det för att ha marginal, och sedan gör vi våra bedömningar. Det är bland annat därför vi har varit försiktiga när vi har beräknat jobbeffekter av bolagsskatten. Så jobbar vi genomgående.Det kan naturligtvis värderas olika. har sagt att det här förmodligen är det område inom hela samhällsvetenskapen där man har de mest gedigna forskningsresultaten. Om man inte tar det här forskningsresultatet till sig kan man skrota idén om samhällsvetenskaper.Statssekreteraren på det amerikanska , som har befordrats till statssekreterare på och biträdande finansminister, har skrivit den forskningssammanställning som finns i Handbook of Labour Economics. Såvitt jag förstår är president inte en utpräglad högerman, även om jag skulle kunna tänka mig att stödja honom. Den forskningssammanställningen ger det entydiga resultatet att man har ett gediget stöd för slutsatsen att höjd a-kassa ökar arbetslösheten. och kommer till samma slutsats. I den senaste säger man att om man höjer a-kassan stiger arbetslösheten . Det är exakt det intervall som Krueger landade på i sin breda forskningssammanställning. Det är precis där landar, och det är precis där som , och landar. Det är ingen som landar på slutsatsen att det är kostnadsfritt att höja a-kassan. Det finns inget stöd för det.Bertil säger till exempel att det förslag som TCO har kommer att leda till en arbetslöshetsökning med ungefär 15 000 personer. Vi talar om ett förslag som kostar att genomföra och som troligen måste finansieras med skattehöjningar som i sin tur har negativa effekter på jobben. Effekten är att arbetslösheten stiger med 15 000 personer. Om man ska göra en prioritering varför inte välja att lägga pengarna på annat? Varför inte lägga dem på infrastruktur, skattelättnad, satsning på forskning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller utbildningsplatser som har åtminstone någon positiv effekt på arbetslösheten och tillväxten? säger man: Vi ska höja a-kassan. Vi har alltså inte något politiserat konjunkturinstitut, riksbank, , IMF eller finanspolitiskt råd, eller vem det nu är som tittar på detta. Alla gör samma bedömning. Det ger en felaktig bild att säga att har en sönderslagen a-kassa. Det ligger på nivån att skapa myter. Vi ligger på OECD-genomsnittet för en kortare arbetslöshetstid, och vi tillhör de som har lite högre ersättning när det gäller längre arbetslöshetstider.Patrik partivänner i gick ned till i a-kassa . partivänner i gick ned till i a-kassa efter sex månader.I de allra flesta andra länder har man relativt strama a-kassor. I de rapporter jag fick inför mötet med det finska såg jag att vi, efter alla våra förändringar av ersättningsgrader i , är nere på den nivå som har. Man kan naturligtvis betrakta som ett socialpolitiskt u-land, men man kan också betrakta som en annan del av den nordiska samhällsmodellen som ger en avvägning mellan dynamik, arbetsincitament och att ha väl fungerande inkomstförsäkringar.Bilden är alldeles tydlig oavsett om vi frågar , , IFAU, KI, eller IMF: man a-kassan rejält stiger arbetslösheten. Om det kan vi inte vara oense. Det måste man erkänna om man ska föra en seriös diskussion om detta.Sedan kan man som acceptera en högre arbetslöshet om man vill ha högre inkomstförsäkring. Det är en rimlig uppfattning. Men att förneka forskningen är att undvika en seriös debatt om sina politiska förslag. Jag förnekar inte forskning eller forskare. Jag lyssnar på dem. Det är ju lite trist för finansministern att jag var där och hörde vad sade. Det är ännu värre för finansministern; det fanns nämligen journalister där som redogjorde för vad sade. Det är värre än så. Det finns inspelat på tv och sänds med jämna mellanrum på TV Forum.Om jag inte minns fel har lärt finansministern en del om ekonomi. Jag är inte säker på det, men har för mig att jag har hört det. säger: Jag tror inte på den kalkylen. Det skulle kunna öka men då handlar det om en isolerad åtgärd. Om andra förändringar genomförs kan arbetslösheten vara oförändrad eller till och med minska med en höjd ersättning. Det är vad professorn i nationalekonomi, , säger.Det intressanta är att finansministern använder det påståendet som ett argument för att inte höja ersättningen. Oavsett vad man har för ståndpunkt i den akademiska debatten där finansministern blir mer och mer ensam, är nästan alla överens om att ersättningen borde höjas.Om påståendet är korrekt får det en massa följdfrågor. Vad säger finansministern om tilläggsförsäkringar? Hur påverkar de arbetsmarknadens funktionssätt? Finansministern, statsministern och arbetsmarknadsministern försvarar sig nämligen i alla möjliga olika situationer där man kritiserar att arbetslöshetsförsäkringen är så dålig med att säga: Det behöver vi inte ta hand om. Det har parterna tagit hand om genom tilläggsförsäkringar. Hur påverkar tilläggsförsäkringar arbetsmarknadens funktionssätt? Det är en sådan följdfråga som finansministern i så fall måste svara på.Tidigare har finansministern kallat den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen för en straffskatt på arbete. Men om folk nu i så liten utsträckning är arbetslöshetsförsäkrade och att det därför höjer arbetslösheten, hur kan finansministern då ändra sig? Jag vet inte om han har ändrat sig när det gäller obligatoriet, men vissa av hans partikamrater har börjat stödja tanken på att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk. Då blir möjligen många fler försäkrade om man ändrar regelverk och annat. Hur kan man i så fall stödja det, om man anser att det skulle höja ersättningen? Alltså: Hur går dessa olika ståndpunkter ihop?Då uppstår två olika problem. Det ena är att vi har en arbetsmarknadspolitik som havererar och som inte fungerar. Vi har en långtidsarbetslöshet som fördubblas under regeringstid. Vi har en ungdomsarbetslöshet som exploderar under regeringstid. När hela denna arbetsmarknadspolitik har havererat, och man själv säger att en av de bärande punkterna är politiken kring arbetslöshetsförsäkringen, och om den då bygger på lösan sand, alltså om denna grund för politiken inte håller, då ställs det naturligtvis en massa frågor om hur man kan lita på i övrigt. har bland annat hävdat vetenskapligt stöd för att om man differentierar avgiften till arbetslöshetsförsäkringen skulle arbetslösheten sjunka. Det är en annan del i denna reform som man också har hävdat vetenskapligt stöd för. Men detta stöd faller ihop som ett korthus i storm när det utsätts för verkligheten. Och verkligheten är att långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten ökar under experimenterande med ekonomiska teorier. Färre och färre stöder experimenterande med ekonomiska teorier. Hur är det med de differentierade avgifterna? Vad finns det för stöd i forskningen för dem? Jag tycker att började glida i väg mycket långt . Jag förstår i och för sig kanske motivet för det. Han försöker komma undan själva kärnan i denna debatt. Först och främst är det så att var man lägger denna balanspunkt mellan a-kassans nivå och arbetslöshet är en värdering. Det finns de som tycker att det är viktigare att ha hög a-kassa och accepterar då en högre arbetslöshet, och det finns de som tycker tvärtom. Men kärnan i detta är att det finns ett samband mellan arbetslöshetens höjd och a-kassans höjd. Sedan säger att han har hört säga någonting på ett TCO-seminarium. Vad var det han sade? Jo, han sade att han inte trodde på kalkylen om 30 000 i ökad arbetslöshet som tydligen hade sagt. Det är möjligt att inte gör det utan att han vill räkna på något annat sätt så att det blir 15 000 eller 42 000. Jag vet inte. Men jag tror absolut inte att skulle förneka att det finns ett samband mellan dessa två storheter, alltså arbetslöshet och a-kassa. Jag menar att det inte är seriöst att diskutera denna besvärliga fråga om var man ska lägga denna balanspunkt, för det är verkligen fråga om en politisk värdering. Där kan man ha olika meningar och vara så att säga goda personer. Ingen skugga över den som hamnar på den ena eller andra ståndpunkten. Men det som jag inte tycker är seriöst, och som jag blir mycket besviken över, är att höra förneka att detta samband finns. Vi har hållit på med arbetsmarknadsforskning och arbetsmarknadspolitik i , och detta är ett mycket väl etablerat samband även i vårt land. Precis som sade var det en massa journalister närvarande på detta seminarium, och de skrev om det, vilket gör att man ganska enkelt kan googla för att ta reda på vad faktiskt sade, och det gjorde jag. Det intressanta är att, precis som var inne på, han ifrågasatte numerären i kalkylen. Han ifrågasatte inte resonemanget. Vidare sade han att han vill se en höjd a-kassa i början av arbetslösheten men att den sedan sänks markant. Vad är det som denna regering har gjort och som har stått i denna talarstol och argumenterat emot ? Jo, det är en nedtrappning av arbetslöshetsersättningen som man är arbetslös. Det är uppenbart att läser denna forskare som fan läser . Det intressanta är ändå att man inte kan ta en forskare och hänvisa till vad han säger och ta det till intäkt för hur verkligheten faktiskt är beskaffad. Det är ungefär som gör. De brukar hänvisa till en forskare som menar att invandringen har en massa negativa effekter och bortser från all annan forskning som pekar på motsatsen. Jag tycker att det är lite larvigt att använda denna argumentation, alltså att arbetslösheten faktiskt är högre än den var 2006. Vi har haft en jättekris, och vi kommer antagligen att ha en fortsatt svag utveckling på den globala marknaden, åtminstone här i EU. Det är oärligt av att försöka förespegla att allt skulle bli så mycket bättre om man bara höjer bidragen. Jag tycker att man även värderingsmässigt måste ta denna fråga i beaktande. Vad är det som Socialdemokraterna verkligen föreslår? Jo, de föreslår bidragshöjningar framför allt till höginkomsttagare som blir arbetslösa. Det är decilgrupperna 6-10, och framför allt decilgrupp 7, 8, 9 och 10, som tjänar på detta. Det innebär att det är börsmäklaren som blir arbetslös som tjänar på detta på barnskötarens, butiksbiträdets och fritidspedagogens bekostnad. Det är moraliskt moras. Vi har alla tillgång till internet. Man kan gå in där och titta på IFAU:s - värdering - hemsida. Där har de samlat hur de bedömer att forskningen ser ut. Det är ingen hemlighet att många av dessa arbetsmarknadsekonomerna i , inklusive , historiskt sett alltid har stått Socialdemokraterna som parti nära. En gång i tiden brukade man till och med lite skämtsamt kalla dem för polisskolan i forskarsammanhang därför att de varje gång som någon sade något som inte stämde med den socialdemokratiska modellen gick ut och korrigerade. Där framgår mycket tydligt att vi har en arbetslöshetsförsäkring för att vi ska ha inkomsttrygghet. Det är vi alla för. Det är ingen som vill avskaffa arbetslöshetsförsäkringen. Alla tycker att det är bra att vi har sjukförsäkringar och transfereringar. ska ha sådana som ligger i linje med dem som man har i andra industriländer. Men sedan finns det samhällsekonomiska kostnader. Höjden på a-kassan påverkar hur många jobb man söker. Det påverkar hur snabbt man kommer tillbaka till arbete, hur vitt man söker arbete geografiskt, och det påverkar lönebildningen. Sedan kan man mäta detta på lite olika sätt. Men det är ingen tvekan om att det är så mekanismerna ser ut, och de finns. Sedan har olika studier belagt dem i olika sammanhang. När gör sin sammanställning säger man att det handlar om en halv procent . Å andra sidan säger , som gjorde sina studier för , en halv procent med de reformer som sammantaget har genomförts. Det handlar alltså om en effekt på mellan 50 000 och 150 000 personer. Hur stora effekterna är kan man väga lite fram och tillbaka. Kan man säga att man delvis kan kompensera det med andra åtgärder? Det som då talar om är att skärpa sanktionerna i a-kassan, så att man oftare kan dra in a-kassan för dem som inte söker tillräckligt många jobb. Jag har läst de socialdemokratiska partimotionerna , och jag har faktiskt aldrig sett det förslaget. Om det nu har tillkommit så att Socialdemokraterna är rejält beredda att rappa till dem som missar i jobbsökandet är det en intressant nyhet. Då tycker jag att ni ska berätta för väljarna att det nu ska bli skärpt kontroll, ökade sanktioner och indragen a-kassa för fler personer. Om ni nu ska basera er på det som har sagt är det detta som ni talar om. Då är det en kraftig skärpning av regelverket och kontrollen i systemen. Det tror inte jag. Jag tror helt enkelt att Socialdemokraterna här står fast vid en bidragspolitik. Jag ska inte säga att jag är särskilt ledsen för denna debatt. Socialdemokraterna har förlorat två val på sin fixering vid bidragspolitiken, och det är det som jag tror att detta egentligen handlar om. Jag tror att socialdemokratiska aktivister på TCO och LO vill driva på så att han fastnar i bidragspolitiken. Jag tror att de pilar som skjuts är välriktade, men de är inte riktade mot mig. De är till för att nagla fast vid en bidragspolitik som ett antal socialdemokratiska aktivister och tidigare politiker anser är central. Jag förstår att delar denna uppfattning, och det välkomnar jag naturligtvis. Om kärnan i det socialdemokratiska erbjudandet till väljarna är 35 miljarder i skattehöjning på jobben och att alla som åker bil till jobbet får betala, och om pengarna ska läggas på att människor som inte arbetar ska få högre ersättningar, säger jag: Var så goda! Ge det erbjudandet till väljarna! Jag är rätt säker på var det landar, och jag tycker att det är ett alldeles utmärkt valresultat. Då kan och jag fortsätta att ha interpellationsdebatter där jag får svara på de interpellationer ställer också efter 2014. Det måste vara svårt att vara forskare i det här landet; man blir beskylld ömsom för att vara sverigedemokrat och ömsom för att vara socialdemokrat.Bortsett från det har vi en finansminister som läser de socialdemokratiska motionerna. Det uppskattar jag. Det är synd att han inte läser regeringens propositioner. Regeringen har just lagt fram en proposition som förstärker möjligheten till sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen, och den stöder vi socialdemokrater fullt ut. Vi har inga problem med detta. Vi stöder den. Eftersom finansministern inte läser sina egna propositioner lika väl som våra motioner har dock finansministern möjligen missat den delen.Vi stöder också, tillsammans med och stora delar av näringslivet och det svenska samhället, att man ska ha en rimlig trygghet vid omställning. Ska man ha det måste mer än några procent, som det är , vara försäkrade vid arbetslöshet. Det är vår grundpolitik. Den är ganska enkel och rimlig.Balanspunkten har det varit lite diskussion om här. Eftersom finansministern vidhåller att hans politik bygger på vetenskap, vilket jag av starka skäl ifrågasätter, undrar jag: Var uppstod balanspunkten? Var det 2006, 2007 eller 2008? Eller var det 2012? Faktum är nämligen att balanspunkten förändras , när ersättningen ligger fast relativt lönenivån. är det knappt någon alls som är inkomstförsäkrad. har finansministern lyckats utradera försäkringen. Är det detta som är balanspunkten? Vill finansministern ytterligare sänka försäkringen? Eller kommer finansministern bara att låta löneinflationen sakta men säkert sänka försäkringen tills den inte är värd någonting?