· GZ10219 · 2012-02-17 10:47:47 — har frågat mig när kommer att få möjlighet att behandla ACTA. Han har även frågat hur jag och kommer att agera för att friheten på internet inte ska påverkas av ACTA. Han har dessutom frågat hur ett eventuellt tillträde till ACTA kommer att påverka möjligheterna att förändra eller upphäva de lagändringar som gjordes i samband med genomförandet av det så kallade Ipreddirektivet. Slutligen har han frågat hur jag och har agerat inom ramen för ACTA för att underlätta spridandet av billiga och bra läkemedel till utvecklingsländerna samt varför ACTA inte behandlas inom ramen för exempelvis FN, WTO eller Wipo.Jag vill inledningsvis betona att piratkopiering och varumärkesförfalskning är ett stort problem för många företag och i vissa fall även för konsumenter. Det är dessutom ett globalt problem. Jag håller därför med om att det bästa hade varit om vi hade kunnat föra dessa förhandlingar inom ramen för exempelvis WTO eller . På det sättet hade vi också haft offentliga förslag som alla hade kunnat ta del av och diskutera under förhandlingarnas gång. Tyvärr är dock inte alla länder intresserade av att diskutera de frågorna på det sättet. Valet stod därför mellan att föra dessa diskussioner i en mindre grupp intresserade länder eller att inte göra något alls. I den situationen ansåg vi att ett begränsat samarbete är bättre än inget samarbete alls.Redan när förhandlingarna inleddes var alla inblandade överens om att ACTA skulle utformas på ett sätt som inte försvårade laglig spridning av billiga och bra läkemedel till fattiga länder. I den delen har vi därför arbetat med de andra förhandlingsparterna för att se till att avtalet inte får några oönskade konsekvenser. Det tycker jag att vi har lyckats med.Även i övriga delar har eftersträvat balanserade regler, och det tycker jag att avtalet nu innehåller. Vår bedömning är att ett tillträde till ACTA för svensk del endast kommer att kräva en mindre ändring i varumärkeslagen. Det innebär bland annat att vi redan under förhandlingarna har säkerställt att om upphovsrättsintrång på internet är balanserade. ACTA möjliggör att vi kan fortsätta att ha regler som skyddar upphovsrätten även i den digitala miljön som friheten på internet och den personliga integriteten värnas. Faktum är att just den delen av avtalet i stor utsträckning överlämnar till respektive land att själv välja lämpliga åtgärder. För svensk del innebär ACTA alltså inte några förändringar på det området.När det gäller Ipred innebar det svenska genomförandet framför allt att det skapades vissa möjligheter för rättighetsinnehavare att få ut uppgifter om vem som haft en viss IP-adress vid ett visst tillfälle. ACTA innehåller på den punkten endast en bestämmelse om att de stater som så önskar får ha sådana bestämmelser. Ett tillträde till ACTA påverkar alltså inte handlingsutrymme när det gäller denna lagstiftning.Under förhandlingarna har näringsutskott löpande informerats om hur förhandlingarna fortskrider och överlagt om svenska ståndpunkter. går den demokratiska processen om ACTA in i sin mest intensiva fas. Från kommer en departementspromemoria om avtalet att tas fram. Den kommer bland annat att innehålla ett förslag till den lagändring som behövs för att kunna tillträda avtalet.I samband med att promemorian remitteras kan var och en som så önskar kommentera promemorians bedömningar och förslag. Först därefter är det tid att skriva en proposition. Den beräknas vara klar . Det innebär att det sannolikt kommer att dröja ungefär innan det är dags för att ta ställning till avtalet. Det finns alltså gott om tid för fortsatt analys och diskussion innan det är dags att slutligt ta ställning till detta avtal.Jag vill understryka att för regeringen är det en utgångspunkt att arbetet mot varumärkesförfalskning och piratkopiering är viktigt. måste frihet och öppenhet på internet tillgodoses. Intrång i immateriella rättigheter stoppas inte av nationsgränser. Vill vi nå framgång i detta arbete är det nödvändigt med internationellt samarbete. ACTA kommer att öka det internationella samarbetet på området, vilket vi ser positivt på. Vi anser att det är av stor vikt att och EU deltar i detta arbete. Tack, , för svaret på min interpellation om ACTA! Det är vi debatterar den här frågan, åtminstone som svar på en interpellation från mig.Jag tycker att det här är en oerhört viktig fråga. Man brukar säga att vi lever i informationssamhällets tidevarv. Frågorna om det som skrivs, det som registreras, källkoder på nätet, patent och immaterialrätt blir allt viktigare.Många människor spenderar en stor del av sin tid ute på internet, och då är det väldigt viktigt att vi ser till att internet är en neutral spelplan, att alla har tillgång till internet och att alla kan känna sig trygga på internet. Man ska inte känna att det man gör på nätet lagras någonstans, att det kontrolleras och att det byggs upp någon form av övervakningssamhälle. Jag tror att jag och är ganska överens om den saken.Samtidigt klubbar den här regeringen och regeringar runt om i världen nya lagar som strävar efter att kontrollera människor alltmer. Här i har vi numera FRA-lagen och Ipred som klubbades , och förbereder nu för fullt implementeringen av det så kallade datalagringsdirektivet.Det internationella avtalet ACTA har till exempel som en av de bärande principerna en uppmaning till internetleverantörer att de ska samarbeta med rättighetsinnehavare. Rättighetsinnehavare låter kanske komplicerat, men det är ofta de stora multinationella företagen inom medieindustrin. Det kan vara Time , det kan vara , det kan vara och så vidare. Just de företagen har spelat en väldigt aktiv roll också i framtagandet av ACTA, och det vet jag att justitieministern tillstod när vi debatterade den här saken förra gången.Jag frågar mig: Varför ska vi ansluta oss till ett internationellt avtal som bara ytterligare förstärker den här principen som gör att de kommersiella rättighetsinnehavarna får ännu mer makt över det som människor gör på internet?Vi ska komma ihåg att internetleverantörerna är kommersiella företag. De vill minimera sina risker. Om de vet att det kommer starka påtryckningar från multinationella företag om att en person kan vara fildelare eller att en person gör saker som kan kränka varumärket, immaterialrätten, tror jag att risken är väldigt stor att de personerna kan bli avstängda från internet. Jag tycker inte att vi ska ha ett avtal som tydligare gör att vi får en sådan princip.Det är precis det som Ipred handlar om, just att man ska kunna spåra människor och kunna lämna ut IP-adresser. Med ACTA får vi Ipred i global skala, kan man säga. Det kommer att bli ännu svårare för oss som vill avskaffa Ipred att göra det om vi har anslutit oss till ACTA.Frågan om kommersiella läkemedel svarade mig på. Jag är inte alls nöjd med det svaret, så jag kommer att återkomma till det i mitt nästa anförande. Om vi ska försöka hålla oss till , vilket kan vara viktigt, vill jag säga att jag delar uppfattning att man ska känna sig trygg på nätet. Vi vill inte ha ett övervakningssamhälle som bevakar oss . Så är det naturligtvis. Friheten på nätet är ju dess stora fördel - den ger oändliga möjligheter. är det så att det också begås brott på nätet, och nätet används för att begå brott. Jag tror inte att tycker att det är helt okej att inte försöka göra något för att förhindra barnpornografi och annat.Sedan har vi frågan om upphovsrätten och alla de typer av produkter som tas fram. Vi har haft många diskussioner om hur den rätten ska säkras. Den som exempelvis spelar in en dyrbar film för vill naturligtvis få betalt för det arbete som man har lagt ned. Därför har vi diskussionen om hur brott mot upphovsrätten ska bekämpas och annat.Låt oss titta på vad ACTA säger om detta. Man kan fråga sig: Innehåller ACTA krav på skärpta åtgärder mot upphovsrättsintrång, till exempel avstängning från internet eller sådant som togs upp i den här diskussionen? Nej, svaret är att vad gäller intrång via internet är allmänt formulerade och överlåter i stor utsträckning till varje part att själv bestämma detaljerna.För svensk del ändrar det här ingenting. Även den uppmärksammade bestämmelsen om att parterna ska uppmuntra frivilligt samarbete har sin motsvarighet i , i till exempel e-handelsdirektivet och även i viss mån i Ipred.Det är inte heller så att bestämmelsen om att frivilliga överenskommelser ska uppmuntras innebär någon stor risk vad jag kan se. Det är en bestämmelse där staterna har stort utrymme att avgöra om och hur sådana här frivilliga överenskommelser ska uppmuntras. Det är också upp till varje stat att själv avgöra vilka överenskommelser som i så fall ska uppmuntras. Även det finns med i e-handelsdirektiv och i direktivet. Det är inte så märkligt.Jag tror ju att det är viktigt med ett samarbete för att åtminstone få viss ordning på en del av de problem som finns. Jag vill gärna säga att det är viktigt med det här avtalet därför att det inte bara, vilket det låter som i debatten, handlar om upphovsrätten.År 2010 tog man vid yttre gräns mot EU varor för 100 miljoner vad gäller förfalskade produkter. Och det är förstås bara en bråkdel av allt som kommer hit.Handeln med illegala varor är ju inte begränsad till bara film, musik och kläder, utan det handlar om storskalig industriell verksamhet som innefattar livsmedel, tvål, läkemedel, reservdelar till fordon och mycket annat. Det finns skäl att internationellt säkerställa att den internationella handeln inte blir totalt nedsmittad med förfalskningar och piratvarianter, för det undergräver ekonomin. Det måste vi förstås försöka hantera. Därför är , som är omfattande och komplicerat, inte bara en fråga om Ipred och detta. Det är viktigt att säga att vi nu har på oss att analysera och diskutera detta, och den promemoria som departementet kommer att skicka ut är ett viktigt underlag för att ta de diskussioner som finns. Men vår bedömning är att det är en smärre förändring i varumärkeslagen som är den enda konsekvensen för svenskt vidkommande. Till att börja med undrar jag varför man över huvud taget har förhandlat fram ACTA på det sätt som man har gjort. Det finns ju globala organ där dessa frågor ska hanteras, till exempel eller , där immaterialrättsliga och patenträttsliga frågor hanteras. Detta har man försökt, men det gick inte för det blev mycket stora protester. Många stora länder, främst utvecklingsländer, ville inte ansluta sig till ACTA. Då tycker jag att har ett ansvar. Vi tycker alltså att det är okej att kringgå , , och så vidare. Varför ska vi ställa de länderna inför fullbordat faktum?Problemen med immaterialrättsliga överträdelser handlar - det vet också - i väldigt stor utsträckning om schismer mellan å enda sidan , och EU och utvecklingsländerna å den andra. Vill man lösa de här frågorna kan man inte kringgå dessa länder, utan då får man sätta sig ned och förhandla med dem och försöka hitta en lösning. Man ställer inte de här länderna inför fullbordat faktum! Låt mig ta upp vad som kommer att hända med försändelser av exempelvis generiska läkemedel. tycker inte att detta är något problem alls. Jag var i . Jag besökte flera läkemedelsindustrier, till exempel . Jag träffade representanter från deras generikaproduktion. Generika är ju mediciner som man producerar i stor skala och där patenten har löpt ut. Jag frågade dem vad de tycker om ACTA. De sade: Vi brukar kalla det nolltoleransavtalet. vet jag att det finns ett undantag för patent i ACTA, men ACTA handlar ju om varumärken. Det handlar om immaterialrättsliga intrång. Det innebär att ett europeiskt eller amerikanskt läkemedelsbolag kan säga att en viss försändelse med bromsmediciner från till som måste passera via flygplatsen i innebär ett intrång på deras varumärke - det kan vara att medicinen har ett namn som låter nästan likadant som företagets medicin - och måste stoppas. Det kan man göra med hänvisning till ACTA. Det är just därför som , - ja, en stor del av de ledande akademikerna på området - säger att det här kommer att försvåra spridningen av just generiska läkemedel. står för av världens produktion av bromsmediciner mot hiv. Just nu finns ett undantag i som handlar om livsbevarande mediciner. Det underlättar för att exportera sådana mediciner till andra utvecklingsländer. , ledande akademiker och frivilligorganisationer säger att ACTA hotar just den verksamheten. Det tycker jag att skulle lyssna lite extra på.Det finns faktiskt en hel rad europeiska länder - , , , , , och - som har stoppat ratificeringen av ACTA. De tycker att det finns så många oklarheter med ACTA att de inte vill gå vidare med en implementering av det . Det tycker jag att också skulle göra. Naturligtvis är det en viktig diskussion med den del som handlar om läkemedelsindustrin och möjligheterna för människor att få de mediciner de behöver. Det är en diskussion där man naturligtvis måste lyssna på de invändningar som finns och se hur de ser ut. I debatten när det gäller fattiga länders tillgång till billiga läkemedel har man framför allt varit rädd för att ACTA-länderna ska tvingas ingripa mot läkemedel som befinner sig i transit på väg till tredjeland, precis som nämnde. Man har också uttryckt en allmän oro för att tullen ska få större möjligheter att ingripa mot misstänkta patentintrång. Men ACTA kräver inte att det ska vara möjligt att ingripa i transitsituationer, och tullavsnittet omfattar över huvud taget inte patent. Jämfört med svensk rätt innehåller ACTA inga bestämmelser som utvidgar den krets som kan hållas ansvarig för intrång.Det finns självklart anledning att borra i detta, och det är väl inga märkvärdigheter att man gör det. Det är viktigt att man gör det.ACTA är ju - och det visar också vår diskussion - väldigt många olika frågor. På många områden finns det inte alls någon stor diskussion om att avtalet skulle vara dåligt. Man kan däremot undra varför ACTA-förhandlingarna inte har förts inom något befintligt organ, till exempel WTO eller . hade föredragit att de här förhandlingarna hade förts i någon av de internationella organisationer som arbetar med just immaterialrätt. De ansatser som har gjorts för att få diskussionen att föras där har dock misslyckats. har det visat sig omöjligt, och anledningen är att en del länder inte vill diskutera behov av ytterligare åtgärder mot immaterialrättsintrång. och andra länder har därför varit hänvisade till att förbättra samarbetet sinsemellan eller att inte göra någonting alls. Det finns ju skäl att arbeta mot varumärkesförfalskning och annat. har inte så många egna läkemedelsbolag, men verksamheter som kräver stora investeringar i kunnande och annat kräver också någon typ av skydd för att möjliggöra att man får tillbaka det man satsat och investerat. Det är oerhört centralt också för ett land som är exportberoende som . För oss är det viktigt att det finns internationella regler på området. Eftersom det inte har varit möjligt att föra diskussionerna i de internationella organen och andra har föredragit att föra dem på det här sättet är det där de har förts.Vi har också haft en helt annan inställning vad gäller öppenhet i förhandlingarna. Vi i är extra mycket för öppenhet och transparens jämfört med många andra länder. Det hade dock naturligtvis varit en stor fördel om förhandlingarna hade hållits öppet och alla hade sett vilka diskussioner som fördes och vilka överväganden som hade gjorts, för det underlättar förankring och den demokratiska insynen.Tyvärr har vi inte lyckats i den delen, och det är ett men för det arbete som ligger framför oss med att föra detta i hamn. Men så är villkoren ibland i internationella sammanhang. Ja, , det var faktiskt ett väldigt intressant svar! EU, , och har inte lyckats komma överens med , , , och en del andra när det gäller immaterialrättsliga frågor, läkemedel och så vidare - alltså har vi fixat vi ett avtal där vi lämnar dem helt utanför! Vi har gjort ett avtal för klubben med rika länder, och så har vi kunnat ställa de andra inför ett fullbordat faktum. Är det så man ska bedriva internationell politik?Jag vet att det är svårt att sluta internationella överenskommelser, och det är svårt att få dessa länder att acceptera att rika länder har ett informationsövertag när det gäller patent, immaterialrätt och varumärken. Självklart vill dessa länder, som växer snabbt, ha en hel del att säga till om. Men man löser ingenting genom att kringgå dessa länder och tro att det går att få in någonting via bakdörren. Det kommer bara att leda till ökade spänningar och konflikter i världen. Tro mig!Jag skulle vilja veta vad egentligen har gjort för att förhindra att enskilda personer ska drabbas när rättighetsinnehavarna ska samarbeta med internetleverantörerna.Det talas i ACTA om kommersiell spridning av icke-skyddat material, kommersiell fildelning eller vad det kan vara. Men det finns ingen riktig definition av begreppet kommersiell i ACTA. I det avseendet går ACTA mycket längre än vad Ipred gör. Har verkat för att det ska finnas en tydlig definition där enskilda individer inte ska känna sig rädda för att de ska drabbas av det som står i ACTA om att jaga personer som sprider icke-skyddat material på nätet?Jag tror inte att det blir bättre av att göra som , , och andra har gjort. Jag tycker att justitieministern borde ta initiativ till att vi stoppar ratificeringsprocessen i . Vi borde göra som andra ledande länder har gjort, så att vi får en tillnyktring i frågan. Vi har inte försökt att mobba ut eller utesluta andra från diskussionerna. har försökt att bidra till att så många som möjligt ska vara med. Det finns lite olika skäl till att länder inte vill vara med i arbetet. Bland annat kan det handla om att de inte vill vidta åtgärder mot immaterialrättsintrång, men det finns en brokig arsenal av motiv för det.Eftersom vi tycker att vi måste försöka säkerställa att produktion av det här slaget skyddas är det nödvändigt att samarbeta med dem som vill. Ingen skulle vara gladare än vi i om flera anslöt sig eller ville vara med i arbetet. Jag tror fortfarande att det är en fördel med ökad öppenhet. Det är lättare att känna sig attraherad och intresserad av ett samarbete om man vet vad som faktiskt diskuteras än med den slutenhet som tyvärr har rått. har vi en väg fram där mycket kommer att diskuteras. Det kan vara till fördel.Jens återkommer till frågan om vad samarbetet mellan internetleverantörer och olika bolag ska syfta till. Skälet till att man säger att man vill uppmuntra ett frivilligt samarbete är de problem man ser med intrång i upphovsrätten. Det är klart att man vill hitta vägar för att lösa det problemet.Precis som jag sade i mitt inledningsanförande har vi däremot i de regler som behövs. Såvitt vi kan bedöma, det är därför det ska göras en mer noggrann analys, behöver vi inte göra några förändringar i reglerna för Ipred. Men om man anser att det inte är rimligt att man får använda eller sprida vilken typ av uppgifter som helst då måste det finnas någon typ av regler för det. Samarbete kan också handla om annat. Det är fråga om allmänna formuleringar, och det är upp till de enskilda länderna och de medborgare som där påverkar besluten.