· H01089 · 2012-12-07 12:07:07 — har frågat mig om jag står fast vid en bolagsskattesänkning om i nuvarande konjunkturläge. Dessutom har frågat mig om sänkningen av bolagsskatten är en prioriterad fråga när varslen ökar.Under hösten har varslen ökat. Det är tydligt att företagen nu känner av en lägre efterfrågan från omvärlden. Det är bekymmersamt. Vi följer utvecklingen noga. är en liten, öppen och exportberoende ekonomi. När konjunkturen försämras i omvärlden slår det mot den svenska ekonomin. I den prognos som presenterades i budgetpropositionen bedömde vi att tillväxten skulle bli dämpad och att sysselsättningen skulle utvecklas svagt . Det är ännu för tidigt att säga om de ökade varslen är tecken på att konjunkturen är på väg att försvagas ytterligare, men risken för en sådan försvagning visar sig nu allt tydligare. Tack vare starka offentliga finanser har vi resurser att hantera en försämrad utveckling.När konjunkturen försvagas är det av central betydelse att vi använder starka offentliga finanser till att skjuta in energi i ekonomin. Regeringen har lagt en offensiv budgetproposition . Vi satsar totalt på åtgärder som skapar jobb, förbättrar välfärden och stärker konkurrenskraften. Viktiga inslag är betydande satsningar på infrastruktur och forskning och på arbetsmarknadspolitiken. Dessutom föreslår vi en sänkt bolagsskattesats till . Bolagsskattesänkningen på finansieras delvis med en begränsning av ränteavdragen på . Bolagsskatten har stor betydelse för investeringar, välfärd och tillväxt i . Sänkt bolagsskatt leder till fler investeringar. Det ökar både kapitalstocken och kapitalintensiteten i svensk ekonomi. En högre kapitalintensitet i företagen ökar produktiviteten, vilket skapar utrymme för högre löner. Vi för en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare. Högre löner ökar arbetsutbudet och sysselsättningen. Först vill jag tacka finansministern för svaret.Läget i mitt hemlän län och i är inte gott. Varslen ökar, näst intill lavinartat. Nästan får vi höra nyheter om företag som varslar sina anställda om uppsägning eller företag som inleder förhandlingar med sina anställda om arbetstidsförkortningar, lönesänkningar, permitteringar och så vidare.Ja, det stämmer att konjunkturen är bekymmersam, inte minst inom EU, men även globalt. förutsättningar att möta den pågående lågkonjunkturen är relativt goda. Det finns ett gemensamt regelverk i riksdag, efter krisåren med den förra borgerliga regeringen, om att vi alltid ska ha goda och sunda statsfinanser. Det innebär bland annat att vi sparar mer pengar i goda tider för att kunna investera i konjunkturstimulerande aktiviteter när det råder sämre tider. Just , finansministern, är det sämre tider, faktiskt en rejäl uppförsbacke.Arbetsförmedlingens nya prognos visar att arbetslösheten stiger till och till från . Att inte arbetslösheten ökar mer sammanhänger med att utbudet av arbetskraft dämpas under dessa år, vilket beror på att fler antas välja att studera. Företagen är mycket dystra inför . De räknar med en svag efterfrågan på varor och tjänster, och deras rekryteringsplaner är nedtonade. De offentliga arbetsgivarna är fortsatt försiktiga att anställa.Herr talman! Det är också bekymmersamt att regeringen och finansministern har en så diametralt annorlunda syn i förhållande till Arbetsförmedlingen på hur arbetslösheten kommer att förändras . skriver i sin prognos att arbetslösheten i kommer att vara , ger regeringen en prognos på . När Arbetsförmedlingens prognos om 2014 landar på kontrar regeringen och finansministern och säger att arbetslösheten blir . Det är för mig och oss socialdemokrater väldigt oroande att regeringen underkänner Arbetsförmedlingens statistik och ger en så annorlunda bild kring arbetslösheten.Finansministern sade vid framtidsdag att vi får se hur läget för alla varsel utvecklas innan vi vidtar ytterligare åtgärder. Hur ska jag tolka det? Öppnar finansministern för att det behövs ytterligare åtgärder för att bekämpa arbetslösheten?Herr talman! En sänkning av bolagsskatten kan långsiktigt ge positiva effekter på konkurrenskraften, men det räddar inte jobben i ett läge där efterfrågan viker. behövs efterfrågestimulanser.Regeringens omfattande bolagsskattesänkning är fel väg att gå i med allt fler varsel. Vi socialdemokrater vill också sänka bolagsskatten men prioriterar satsningar på jobb och utbildning samt efterfrågestimulanser.Herr talman! Regeringens prognoser har kritiserats för att vara alltför optimistiska, och det är många som ställer sig frågan varför regeringen väljer att satsa en så stor del av reformutrymmet på den här skattesänkningen när det behövs satsningar på jobb och utbildning samt snabba efterfrågestimulanser. Regeringen har missbedömt hur allvarlig krisen i vår omvärld är och har felaktiga prognoser och därmed fel lösningar.Vi socialdemokrater vill verkligen rusta människor för att kunna ta de nya jobben, framtidens jobb, när konjunkturen vänder. Vi satsar på kortsiktiga efterfrågestimulanser som höjt barnbidrag, sänkt skatt för pensionärer, bättre inkomstförsäkringar för dem som jobbar samt underlättar för företagare genom att slopa andra sjuklöneveckan, för att nämna några av våra förslag. Frågan kvarstår till finansministern. En bolagsskattesänkning ger effekter . Varslen ökar rejält just , i mitt hemlän län och i . Vilka ytterligare åtgärder tänker finansministern och regeringen vidta för att bromsa och vända den negativa utvecklingen? Tack, ministern, för svaret! är nära 400 000 svenskar utan jobb. Varslen ökar, och är de uppe i över 45 000. Antalet personer som tvingas leva på socialbidrag har ökat . Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten i landet ökat, särskilt långtids- och ungdomsarbetslösheten. Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats under den här regeringens tid vid makten.Den ekonomiska krisen i har fördjupats, och flera indikatorer visar på att kurvan pekar nedåt. Detta gäller också . rapporter visar att tillväxten i svensk ekonomi är påtagligt svagare än normalt. Alla prognosmakare, förutom , är överens om att arbetslösheten kommer att öka och att tillväxten även kommer att vara svag.I en situation då allt fler varsel läggs och där arbetslösheten ökar från en redan mycket hög nivå vill regeringen sänka bolagsskatten med . 7,8 miljarder av dessa är lånade pengar. ska ha en konkurrenskraftig bolagsskatt, men frågan är om den ytterst kraftiga sänkning regeringen genomför är ett effektivt sätt att stimulera ekonomin i ett allt kärvare konjunkturläge.Sveriges största arbetsgivare, , sade att sänkningen av bolagsskatten helt saknar betydelse för om bolaget kommer att dra ned eller inte. Det får mig, och det borde kanske få även , att undra om det är rätt bedömning regeringen gjort i sin budget att sänka bolagsskatten med 16 miljarder kronor.Vore det inte bättre att stärka de svenska hushållens ekonomi och stimulera efterfrågan på varor och tjänster samt att genomföra satsningar för att minska rekryteringsgapet på arbetsmarknaden?Vore det inte klokare att öka antalet utbildningsplatser på högskolor och universitet och på så sätt öka unga människors chans till utbildning och ett arbete i stället för att skära ned på platserna då vi har den högsta ungdomsarbetslösheten på mycket länge? Den ligger högre än EU-genomsnittet.Allt fler unga människor är arbetslösa så länge att de nu skrivs in i fas 3. Drygt 1 300 unga människor har passerat gränsen till fas 3 om de inte får jobb.Vore det då inte klokare och bättre för vår ekonomi att satsa på en fungerande arbetsmarknadspolitik i stället för en skattesänkning som görs på delvis lånade pengar och inte har någon direkt utan mer långsiktig sysselsättningseffekt? Vore det inte klokare och en bättre investering för ekonomi att prioritera just utbildning och konkurrenskraft med rätt kompetens och chans till arbete före en så radikal sänkning av bolagsskatten?Vore det inte smartare med en offensiv näringspolitik som stärker de små och medelstora företagen, inte framför allt de stora bolagen som ju kommer att dra nytta av bolagsskattesänkningen?Vore det inte smartare att lägga pengarna på just dessa åtgärder än att sänka bolagsskatten som radikalt som regeringen föreslår? När vi presenterade budgetpropositionen talade vi om orosmoln över den europeiska ekonomin. Vi talade om som en bräcklig farkost, och vi talade om en avmattning i omvärlden som blir längre, djupare och besvärligare än vad vi trott. Det var alldeles uppenbart att det var en kraftig uppbromsning i tillväxten och att nedåtriskerna låg på nedsidan. Det här är alltjämt den bedömning som regeringen gör. Sedan ska vi återkomma och uppdatera prognosen.Låt oss konstatera att det vi har kunnat göra i den här krisen är unikt i . Det är bara som har kunnat lägga fram en försvarsbudget för att skydda jobben under den här hösten. Inget annat europeiskt land har kunnat sätta in expansiva åtgärder och satsningar för att skydda jobben. Det kan vi göra därför att vi har en stark ekonomisk politik. Alla bedömningar visar att i grunden har starkare offentliga finanser än praktiskt taget alla andra länder. De som ligger på likartade siffror, som och , gör det efter att de har höjt skatter, stramat åt offentliga utgifter, dragit ned i välfärdssystemen. visar upp starka siffror och kan vara expansivt, inte bara 2013 och inte bara 2014 utan också 2015 om det behövs. Vi kan möta en svag utveckling.Styrkefältet för är att vi klarar av att vara expansiva och trovärdiga . Det finns praktiskt taget inget annat land som kan både sätta in breda expansiva åtgärder och uppleva bland de lägsta räntorna i . Det finns ett gediget förtroende för den svenska ekonomiska modellen och för regeringens ekonomiska politik.När vi ska välja åtgärder i ett besvärligt läge kan man å ena sidan välja kortsiktiga efterfrågestimulanser som inte har några långsiktiga effekter på jobb och tillväxt. Å andra sidan kan man välja att i det läget prioritera långsiktig tillväxtförmåga, vilket regeringen har gjort. I ett läge där andra länder backar och skär ned gör vi satsningar på infrastruktur och forskning och sänker bolagsskatten - åtgärder som har de största effekterna på långsiktig tillväxt. Det skickar signalen till svenska folket, till utländska investerare, till omvärlden och till företagen i att det är här det finns goda förutsättningar att växa, det är här vi skapar grunden för växande företag med nya jobb.Mot det här står Socialdemokraternas alternativ, och låt oss beskriva det som det i realiteten ser ut, 30-35 miljarder i höjda skatter, som i allt väsentligt handlar om att bygga ut bidragen. nämner vi barnbidragen, men varför sticka under stol med vad det är man egentligen vill göra? Det är att bygga ut stödet för dem som inte arbetar, i a-kassa, sjukförsäkring, förtidspension. Det är att i grunden rulla tillbaka arbetslinjen och bygga ut AMS-politiken - den misslyckade politik som byggde ett utanförskap långt utöver vad man upplevt i praktiskt taget alla andra länder.Det mest paradoxala med den socialdemokratiska politiken är att en skattehöjning på 30-35 miljarder skulle strama åt ekonomin. Varför blir det uppsägningar i företag? Jo, det hänger ihop med att det är för dyrt att behålla de anställda, därför att lönsamheten faller och därför att den internationella konjunkturen går ned.Jag har svårt att riktigt se hur ett höjt barnbidrag med ska få tyska hushåll eller spanska hushåll att börja konsumera. Då är det väl bättre att vi i stället bygger långsiktig tillväxt än att vi lägger på höjda arbetsgivaravgifter, höjda bolagsskatter, höjda energiskatter och höjda skatter på alla de områden som Socialdemokraterna förordar.Alliansregeringen står för en trovärdig ekonomisk politik. Socialdemokraterna står för en skattechock som hotar jobben. Skattechock ja, det låter sig göras på ett mycket märkligt sätt. Bara för att vi inte vill sänka bolagsskatten lika mycket som regeringen vill göra anses det vara en skattechock utifrån nuvarande bolagsskattenivå. Eller är det så att regeringen kommer att sänka barnbidraget bara för att vi vill höja det med ? Det är också en sådan fråga som jag kan vända mig med direkt till finansministern, för det är den typen av retorik som ni använder er av, att försöka kalla det för skattechock. Det där är inte acceptabelt. Det blir nästan att klä sig i någon annans skrud. Nej, vi håller oss till den verklighet vi befinner oss i.Herr talman! Att vara politiker handlar om att vilja och våga ta ansvar men också om att vara flexibel och lyhörd. har finansministern och regeringen hävdat än det ena, än det andra som skäl för att arbetslösheten har sjunkit i landet sedan regeringen tillträdde 2006. Det har talats om den internationella konjunkturen och det har sagts att regeringens alltmer ökade och bitvis orättvisa avdragsmodeller för olika branscher måste få ta tid för att ge reellt positiva effekter på sysselsättningen.Varje gång som finansministern och andra ansvariga ministrar har ställts till svars har svaren varit undanglidande. När ska väljarna få besked? Hur tänker regeringen agera för att minska arbetslösheten på kort sikt? Svaret till väljarna har varit en kraftig bolagsskattesänkning. Är det detta som ger jobb , och ? Nej, finansministern sade själv alldeles att det handlar om på lång sikt. Och vad är lång sikt? Jo, det kanske är fem . Är det detta besked som de arbetstagare som blir varslade önskar att få höra i ett läge där relativt sett, när finansministern nu säger det, har en väldigt god ekonomi?Nej, finansministern, är det inte läge för regeringen att lyssna till oss socialdemokrater i opposition och kasta de ideologiska bördorna åt sidan?Det finns lösningar på kort sikt som kan ge en skjuts åt arbetsmarknaden som de långsiktigt kan skapa varaktiga jobb - utbildningskontrakt för ungdomar och yngre vuxna och korttidsjobb - det vill säga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter.I majoriteten av länderna inom EU och fanns ett system för korttidsarbete redan före finanskrisen . Dessutom införde flera länder temporära system under krisen. Parterna inom industrin anser att en modell för korttidsarbete bör skapas även för och har presenterat en modell för detta.Modellen går kortfattat ut på att det vid en djup efterfrågekris som bedöms vara av tillfällig karaktär kan införas korttidsarbeten - detta efter en överenskommelse mellan stat, arbetsgivare och arbetstagarorganisationer på förbundsnivå. Avsikten är att på så vis begränsa antalet varsel som anställda finns kvar i verksamheten för att snabbt sätta i gång produktionen när efterfrågan åter ökar. Systemet föreslås gälla generellt för den privata sektorn. För samhället innebär den här modellen för korttidsarbete att arbetslösheten kan hållas tillbaka och kostnader i försäkringssystem, exempelvis a-kassan, kan begränsas.Enligt parternas förslag skulle en korttidsersättning införas som i viss mån ersätter bortfallen lön och ersättning i samband med korttidsarbete. Arbetsgivaren betalar korttidsersättning direkt till arbetstagaren. Arbetsgivaravgift ska inte utgå för korttidsersättning. Staten ersätter i sin tur till viss del korttidsersättningen.Det här är en efterfrågestimulans som regeringen kan genomföra direkt. Det är inga problem, det är bara att köra på!Finansministern brukar ofta i offentligheten lyfta fram som ett gott exempel. Det tyska systemet för korttidsarbete, Kurzarbeit, lyfts ofta fram som ett mycket bra exempel. Enligt har 400 000 jobb kunnat behållas i tack vare detta system. Och jag tror att också finansministerns kollega , som är finansminister i , kan hålla med om att det har varit väldigt framgångsrikt för landet.Frågan är, bäste finansminister: det möjligtvis så att ni kanske bör vidta andra och ytterligare åtgärder än en bolagsskattesänkning för att stimulera efterfrågan på arbetsmarknaden ? Alla prognosinstitut är överens om att prognoser är och har varit alldeles för optimistiska. Vi väntar fortfarande på att prognoser ska landa någonstans i närheten av det som andra ser kommer att hända.Jag måste kommentera användning av termen försvarsbudget. Regeringen lägger fram en budgetproposition, och försvarsbudgeten debatterades av försvarsutskottet faktiskt. Jag vill bara göra klart att det inte är försvarsbudgeten som vi diskuterar här utan hela budgeten.Att har kunnat uppvisa en stabil ekonomi är tack vare de budgetregler som den socialdemokratiska regeringen införde efter förra krisen. Vi kände stor oro för vad den här regeringen skulle göra men är tacksamma för att man nu har anammat och följer just detta regelverk.Med den skattesänkning som regeringen nu inför kommer vi att ha bland de lägsta bolagsskatterna i hela . Då är frågan om det är det chickenracet som vi ska hålla på med. Är det seriöst?Även med den bolagsskattenivå som vi föreslår, , kommer vi att stå oss väl i konkurrensen med de övriga europeiska länderna och på den marknad som vi befinner oss.De förslag som vi har gynnar framför allt de vanliga hushållen. tar upp barnbidraget som någon typ av bidrag. Jag tycker att det är en av de finaste former av fördelningspolitik som vi har infört i , och det värnar vi om. Vi vill sänka avgiften på arbetslöshetsförsäkringen. Det är två stora åtgärder som stärker de vanliga hushållens ekonomi. Det stärker också deras köpkraft och jämnar ut inkomstklyftan.Bolagsskatten har en långsiktig effekt på den ekonomiska tillväxten. Jo, men det är just en långsiktig effekt som den har. Och måste erkänna att de små och medelstora bolagen inte kommer att känna av denna stora, kraftfulla sänkning som är väldigt dyr. Det är också traditionellt de små och medelstora företagen som har stått för tillväxten och sysselsättningen i . framför allt befinner sig dessa företag i en svår situation med sviktande marknad, sjunkande försäljning och minskad lönsamhet. I det läget är det kanske inte en bolagsskattesänkning som har den största betydelsen, utan det finns många andra förslag och åtgärder som man skulle kunna sätta in för att stärka de små och medelstora företagen. Och vi har några åtgärder som vi vet är efterfrågade.Sjuklöneansvaret är en viktig fråga för många småföretag. Många skulle kunna utöka sin verksamhet om de inte behövde ta ett stort ansvar för den dyra sjuklöneperioden. Därför lägger vi fram ett förslag om att ta bort den andra sjuklöneveckan. Det vet vi kommer att öka små och medelstora företags möjligheter att anställa.Vi vill minska den administrativa bördan. Det är något som många har efterfrågat och regeringen också har utlovat, men det har inte hänt speciellt mycket. Vi vill att det ska bli enklare för företag att följa de regler som finns. Därför intensifierar vi regelförenklingarna.Vi vet att det finns en stor potential i offentlig upphandling av externa varor och tjänster. Vi avsätter 50 miljoner för att etablera ett nationellt just för att offentlig förvaltning ska kunna göra bättre offentliga upphandlingar som gynnar små och medelstora företag i större utsträckning. Vi föreslår en stor satsning på utbildningsplatser i yrkeshögskola, komvux, högskolor och universitet, därför att vi vet att det finns ett stort rekryteringsgap som måste fyllas men som regeringen väljer att bortse från. För det första är prognoser i årets budget är fel. För det andra kallade ni 6 procents arbetslöshet för massarbetslöshet. har vi 8 procents arbetslöshet.Anders sade i sitt inlägg att vi bara höjer bidragen. Det är så föraktfullt mot de människor som är varslade och som är livrädda för att få den dåliga a-kassa som ni har sabbat. De är livrädda för att behöva gå från hus och hem. De är varslade och rädda för framtiden.Anders kallar även föraktfullt sjukförsäkringen för bidrag.Trygga människor vågar, . Med en stark och stabil a-kassa som gör att människor vågar ta språnget till nya arbeten blir vi ett modernt land, ett framtidsland.Rädda människor klamrar sig fast vid det gamla. Ska vi tillbaka till mitten av då rädda arbetare slog sönder maskinerna? Då backar vi in i framtiden.Vi ska vara ett framtidsland och se till att de nya jobben, som det behövs många utbildningar till, kommer. Vi ska inte låta människor vara så rädda som har gjort dem.Ni har sabbat a-kassan, ni har gjort det krångligare att vara med och att uppnå kraven. Därför har så många lämnat a-kassan, vilket ökar på otryggheten ännu mer. Människor blir ofria i Sverige.Anders skryter om budgetreglerna: Det går så bra för jämfört med de andra länderna eftersom vi har så bra budgetregler.Vilken tur att vi socialdemokrater genomförde dem mot vilja!Det är bra att inte har förstört de budgetregler för ordning och reda i statsfinanserna som vi satte upp . Ni var inte med på det då, men skryter ni ute i om hur bra budgetregler vi har i Sverige.Vi vill ha trygga människor. Då blir det efterfrågan i ekonomin. Vi vill också ha en efterfrågestimulerad ekonomi, precis som mina kolleger tydligt beskrivit. Vi vill ha höjt barnbidrag och tryggare småföretag. Vi ska investera i byggande, miljöomställning och infrastruktur. Vi ska också se till att människor får en bra utbildning. Så bygger vi starkt och blir ett modernt land.Vi ska inte backa in , men med den moderatstyrda regeringen gör vi tyvärr det. Jag fick frågan om vad det är för typ av skattehöjningar Socialdemokraterna föreslår och hur man kan betrakta det som en skattechock. Låt mig redogöra för det.Socialdemokraterna föreslår en höjning av socialavgifter för unga på 14,2 miljarder. De föreslår höjd restaurangmoms på 5,4 miljarder. De vill försämra inkomstskatten med 1,3 miljarder. De vill höja lastbilsskatten med uppemot 5 miljarder. Sammanlagt handlar det om någonstans mellan 30 och 35 miljarder i skattehöjningar.Till det ska läggas att Socialdemokraternas regeringssamarbete med kommer att tillföra kraftiga skattehöjningar på till exempel miljösidan på 16-17 miljarder. Dessutom föreslår 90 miljarder.Det är svårt att beskriva detta som något annat än en skattechock. Det är helt obegripligt för svenska folket hur man i ett läge där behöver bli mer konkurrenskraftigt och klara konkurrensen med , och kan komma på idén att lägga ytterligare skattebörda på våra företag. Det är en politik som i detta konjunkturläge skulle vara starkt åtstramande och leda till att fler jobb slås ut. Det är så elementärt att man undrar hur Socialdemokraterna tänker.Om man i ett läge där vi har pressad efterfrågan, där kostnaderna i är högre än i de konkurrentländer vi ställs inför och där vinsterna pressas, vad blir då bättre av höjda skatter? Det är självklart att vi måste gå i riktning mot lägre skatter för att klara detta.Låt mig tydliggöra vad vi menar med en försvarsbudget. är unikt och ensamt om att vidta åtgärder för att skydda jobben. Inte i något annat europeiskt land kan man på samma sätt lägga fram breda satsningar på infrastruktur, forskning och sänkt bolagsskatt för att skapa bättre förutsättningar för jobb.Vi har varit försiktiga. Därför kan vi kombinera dessa åtgärder med att ha de starkaste offentliga finanserna. Därför finns det inga trovärdighetsproblem för den ekonomiska politiken i . Det är därför allmänhet, marknader, omvärld och internationella institutioner genomgående drar slutsatsen att har klarat krisen bättre och har större förutsättningar att möta en nedgång än de flesta andra länder.När det gäller bolagsskatten säger all ekonomisk forskning på detta område att bolagsskatten är en straffskatt på kapitalstocken. Har vi högre bolagsskatt får vi lägre kapitalstock. Har vi lägre bolagsskatt får vi högre kapitalstock, vilket betyder att vi får högre produktivitet och följaktligen kan bära högre reallöneökningar. Det är centralt med alla dessa åtgärder: infrastruktur, forskning och bolagsskatt. Allt det ger oss bättre förutsättningar för högre reallöner långsiktigt, och det är högre reallöner som är vår målsättning.Det sägs här att vi i stället ska gå fram med ett förslag om korttidsarbete.