· GZ10290 · 2012-04-17 13:21:48 — har frågat mig varför jag väljer att dra ned på anslaget för grundutbildning till Linnéuniversitetet när nu arbetslösheten, särskilt bland unga människor, ökar.Krister Örnfjäder har också frågat mig hur jag avser att tillgodose behovet av ökad efterfrågan på högskoleutbildad personal och motverka den negativa befolkningsutvecklingen i regionen.Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet på utbildning och forskning. För forskningen har regeringen därför ökat anslagen och premierar kvalitet tydligare i resurstilldelningen. Kvaliteten inom utbildningen har regeringen förstärkt genom ökade resurser och en utvecklad kvalitetsgranskning. Jag vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner. Regeringen ser också positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation genom sin uppgift att samverka med det omgivande samhället. När det gäller anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå finns det flera skäl till att det för nästan samtliga universitet och högskolor sker förändringar . Förändringarna avgörs av generella faktorer och principer som är lika för alla lärosäten, såväl universitet som högskolor. Den största förändringen är att anslagen för de tillfälliga högskoleplatserna fasas ut. Detta är ingen nyhet, utan de tillfälliga platserna var just tillfälliga. Till detta kommer en omfördelning av anslag till följd av kvalitetsprövningar av de nya lärar- och förskollärarexamina som infördes . För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning omfördelades medel mellan lärosäten baserat på vilka examenstillstånd som hade beviljats.En annan stor förändring är de indragningar som görs med anledning av att det har införts studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . De indragna medlen används för att ytterligare stärka kvaliteten. Alla lärosäten har chans att ta del av dessa ekonomiska medel.Min och regeringens avsikt är att fokus även fortsättningsvis ska ligga på kvaliteten i utbildning och forskning. Det är på det sättet vi långsiktigt stärker internationella konkurrenskraft. Jag vill inledningsvis tacka för svaret. Jag ska ge en bakgrund som är en liten framgångshistoria. Linnéuniversitetet fick som lärosäte en rivstart. efter fusionen ökade antalet ansökningar jämfört med året innan för och . De kommande tre terminerna var Linnéuniversitetet det lärosäte dit antalet sökande ökade mest i hela landet, sett till både det totala antalet sökande och antalet förstahandssökande. dalade det något. Men Linnéuniversitetet var fortfarande det lärosäte som låg på fjärde plats när det gäller ökningen av antalet sökande efter de stora lärosätena , och . till antalet studenter har Linnéuniversitetet också rekordökat. När det bildades hade det 25 000 studenter. , 2011, hade man 42 000 studenter. Då talar jag alltså om individer. När alla lärosäten fick ansöka om examensrätt för lärarutbildningarna var Linnéuniversitetet ett av endast fyra lärosäten som fick samtliga examensrätter. De övriga tre var , och . Ett kvalitetsbetyg är att Linnéuniversitet som enda lärosäte i har fått rätten att ge den statliga rektorsutbildningen. antogs de första studenterna till det nyinrättade psykologprogrammet, och undertecknade Linnéuniversitetet, , i län och en avsiktsförklaring som syftar till att ska förlägga några av sina studieplatser på läkarprogrammet till Linnéuniversitet. Linnéuniversitetets forskning håller i många fall världsklass. Därutöver inrättades tre som forskning av världsklass. kommun har gjort en bra utredning om universitetsstaden 2020. Där står det bland annat att man tidigare brukade säga att en befolkningsökning var avgörande för en stads och en kommuns utveckling men att man har fått revidera det till att även väga in utbildningsnivån hos invånarna. Med ett universitet i staden underlättar man för att hålla en högre utbildningsnivå hos invånarna. Dessutom gäller det att jobba för att studenterna stannar kvar efter avslutade studier.Ett exempel på universitets betydelse för , och säkerligen också för , är att grund- och gymnasieskolorna i regionen, och framför allt i kommunerna, nästan enbart har behöriga lärare eftersom lärarutbildning finns i dessa kommuner. Linnéuniversitetet arbetar aktivt med samverkan med regionens näringsliv och offentliga verksamheter, bland annat genom att studenterna får möjlighet att göra praktik hos företag och kan skriva examensarbete i samarbete med företag och offentlig verksamhet i regionen. arbetar också med att hjälpa sina forskare att kommersialisera sin forskning genom egna företag eller i samarbete med redan befintliga företag. Jag tycker att ministern i sitt svar på många sätt går mig till mötes i mitt resonemang. Men faktum kvarstår, nämligen att antalet platser har minskat. får alltså mindre pengar. Jag vet och har förstått att det beror på att man har tagit bort de tillfälliga stöden, vilket ministern själv sade. Men om framgångssagan ska fortsätta behövs det mer pengar, inte mindre. Jag håller med om att de regionala högskolorna är viktiga motorer för tillväxt runt om i landet. Då får vi inte glömma bort deras absolut viktigaste uppgift, nämligen att stå upp för samhällets kompetensförsörjning, exempelvis av lärare och sjuksköterskor, som oftast nämns när man besöker högskolorna. Men det intressanta med denna interpellation är koppling till arbetslösheten, särskilt bland ungdomar. Jag håller inte med när han i interpellationen påstår att 13 miljoner i mindre anslag skulle utgöra ett hot mot Linnéuniversitetets framtidsplanering. Det är inte ovanligt att en skolnämnd i en mellanstor kommun gör ett överskott på . Den passusen får man alltså ta med en nypa salt.Precis som statsrådet nämnde finns det flera förklaringar: tillfälliga pengar, inaktiva studenter och omfördelning av platser utifrån kvalitetsgranskningar. Av Örnfjäders inlägg att döma har Linnéuniversitetet uppenbart klarat av examenstillstånden. Basen, principen, måste vara kvalitetskontroll av examenstillstånden. Bedriver man dåliga utbildningar på våra högskolor och lärosäten ska man inte bedriva utbildningar på statens uppdrag.Vet hur gruppen unga arbetslösa ser ut? Skulle fler högskoleplatser per automatik lösa deras situation? Glöm inte bort att många ungdomar är arbetslösa just för att de inte har en gymnasieutbildning. Några har inte ens grundskolekompetens. Därför får man inte bara stirra sig blind på antalet högskoleplatser, utan det är också viktigt med yrkesvux, lärlingsplatser och inte minst den eftergymnasiala . Det är inte ovanligt att många av de ungdomar som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen har en gymnasieutbildning men är felutbildade. De kan ha gått frisörprogrammet, men det är fullt inom den kvoten. De kan ha läst det gamla medieprogrammet, men det efterfrågas inte tillräckligt många journalister. Jag tycker att ska bredda perspektivet och se att vi inte kan fortsätta i det gamla socialdemokratiska spåret. Vi löser inte arbetslösheten per automatik genom att utan kvalitetskontroll bara expandera antalet högskoleplatser. Varför kom Keynes ur modet? Det berodde på att när det var djup kris var alla alltid överens om att man skulle satsa, men när krisen började ebba ut och det började gå bättre igen var det aldrig någon som orkade dra tillbaka satsningarna. När vi införde 10 000 tillfälliga studieplatser under den djupaste finanskrisen , vilket vi gjorde 2008-2009 genom beslut som vi tog i enighet här i , handlade det om platser som var just tillfälliga. skulle de räcka. Vi var eniga om det. har de två åren gått. Vi är inte helt ute ur krisen, men vi är på väg ut ur den, och därför upphör de tillfälliga platserna. Det är i grunden detta som nu kritiserar. Tillfälliga platser är tillfälliga. Det är detta det handlar om.Regeringar i , oavsett partifärg - det var ju ofta socialdemokratiska regeringar, men det fanns även borgerliga - lät tillfälliga satsningar bli permanenta, för man orkade aldrig upphöra med de tillfälliga satsningarna. Den här regeringen orkar det. Vi sade att de var tillfälliga. De är tillfälliga, och därför upphör platserna. Det har alla vetat om från början. Det är detta som beskriver som en neddragning.Jag menar att vi agerar korrekt. Om krisen fördjupas på nytt kan alltid besluta om ytterligare satsningar, men ser vi att vi är på väg upp ur krisen. Vi är långt från den situation vi var i 2008-2009. Därför är det rätt att dessa platser upphör till årsskiftet.Jag tycker att det finns ytterligare två intressanta slutsatser att dra av resonemang, och på de punkterna håller jag med honom. Den ena är att Linnéuniversitetet har blivit en framgång. Jag tycker det. Det är klart att , som har sin hemvist i den delen av landet, är mest fokuserad på det . Jag och hela , och även , måste dock fundera över slutsatser för hela del. Vi kan inte ha särregler just för Linnéuniversitetet.Det är intressant att det funkar så bra när två lärosäten går samman. På partikamrater i högskoledebatten brukar det låta som om det värsta som finns är att lärosäten skulle gå samman. När vi nu ser framför oss att antalet studenter i sjunker har jag och regeringen sagt att det kan hända att räddningen för en del lärosäten är att gå samman med andra. Jag hade en debatt här med fem tunga socialdemokrater, representerande var sitt län, som tydligt dömde ut den idén.Jag tycker att Linnéuniversitetet är ett mycket bra exempel på hur lärosäten kan gå samman och resultatet blir framgångsrikt. Det är precis vad det har blivit här.Varför är det så? Jo, det är ett sätt att vidmakthålla högskoleutbildning även om varje lärosäte för sig inte skulle klara av att upprätthålla den höga kvaliteten. Tillsammans kan man nå en mycket hög kvalitet. Precis som interpellanten beskriver har detta nya lärosäte, Linnéuniversitetet, erövrat examensrätter på ett sätt som är framgångsrikt jämfört med många andra lärosäten i . Den ena slutsatsen är alltså att det fungerar att gå samman.Den andra är: Jag fördelar gärna fler studentplatser efter söktryck, men övertyga det socialdemokratiska partiet om det, ! De som skulle tjäna mest på det är naturligtvis de lärosäten där söktrycket är starkt. Det är de stora universiteten, och ett antal mindre högskolor skulle bli av med studenter. Jag tycker att det är en del i ett studentinflytande att studenterna själva bestämmer till vilka lärosäten de ska söka sig. Jag fördelar gärna mer studentplatser efter söktryck. Jag vet inte om Linnéuniversitetet totalt sett skulle komma ut som vinnare eller förlorare. Det överblickar jag inte så här spontant. Jag vet dock att det blir en väldig kamp i parti om vi ska gå in för detta. Men jag stöder i den principen. Jag tycker att det är trevligt när man kan nå sådana här beröringspunkter som man kan jobba med tillsammans.Jag vill börja med att vända mig till . Man kan inte skriva en interpellation om hur mycket som helst. Jag har inriktat mig på Linnéuniversitetet just . Jag har ingenting emot att man gör satsningar inom andra utbildningsområden på en lägre eller mer förberedande nivå. Men detta handlar inte min interpellation om just , utan den handlar om att jag vill att Linnéuniversitetet ska kunna fortsätta utvecklas. Indirekt talade jag i och för sig om det som var inne på, för jag sade att vi tack vare detta hade uppnått bra resultat även på andra områden - gymnasieskolor och annat - bland annat därför att vi får kvalificerade lärare. Kvalificerade lärare är ju vad som behövs för att vi ska få bra studieresultat, så att studenterna kan söka till universitet och högskolor.Ministern inbjöd till att övertyga. Jag har ju varit med så länge att jag har hört ministerns samarbetspartner kalla detta för bygdehögskolor. Det var så . När vi byggde upp systemet menade ni ju att det bara var de lärosäten som fanns som var bra, medan de som skapades skulle bli väldigt dåliga. Som tur är har det visat sig att detta inte stämde. Historia är historia, och vill jag gärna prata lite framtid, trots allt. 13 miljoner kan verka lite pengar. Jag har stor respekt för 13 miljoner. Det är dock inte summan i sig som är det största hotet, utan det är signalerna: När man väl har lyckats få i gång något som fungerar bra får man mindre pengar. Det kan bero på tidigare beslut, men det blir de facto ändå ett sådant resultat.Linnéuniversitetet ville egentligen ha 30 miljoner mer. Omräknat får man alltså 43 miljoner mindre än man ville ha och - inte minst detta är viktigt - som man också har verksamhet för. Man ligger alltså över taket och ska nu in under taket. Det är där hotet kommer in.Man sänder en signal till högskolor och universitet som säger: Ni har lyckats bra, men snurra nu ned spiralen! När det gäller ungdomsarbetslöshet vill jag säga att vi alla lever efter våra egna erfarenheter. I min hemkommun och i mitt län är det inte som beskriver det, tyvärr. Vi ligger illa till, men vi har en tillgång. Vi har nämligen ett universitet som går bra. Jag ser då gärna att ungdomarna har en möjlighet att söka vidare. Jag ser det också som en motor för att erbjuda arbetstillfällen . Jag tycker att ministern ska uppfatta mig som sin bästa vän när det gäller argumentation inom regeringen för vad pengar ska användas för i olika lägen och så vidare.Man kan väl säga så här: Sydöstra är inte speciellt bortskämt när det gäller satsningar - varken nu eller historiskt. När vi nu väl får i gång någonting som fungerar bra vill vi naturligtvis gärna se till att det fortsätter.Vi smålänningar är ganska vana vid att få klara oss själva. Om vi jämför med hur övriga system ser ut i ser vi att vi inte är bortskämda. Skäm bort oss lite, så att vi kan få lite mer pengar till ! Jag tackar för det mer nyanserade inlägget av . Jag hoppas verkligen att vi är överens om principerna för högskolornas och universitetens tilldelningssystem, alltså hur vi ska tilldela högskolorna pengar.Egentligen är min fråga till : Har något annat förslag kring det resurstilldelningssystem som regeringen och har fattat beslut om som utgår från kvalitetskriterier och inte minst de examensgranskningar som gör? Eller varför tar inte upp den tredje punkten, nämligen vikten av prioritering?Vi kommer alla från olika valkretsar. Några av oss har ett universitet eller en regional större högskola. Det första budskapet till rektorn brukar alltid vara: Satsar ni på rätt saker? Ska ni satsa på åtta områden eller tre områden?Uppenbarligen har Linnéuniversitetet lyckats bra. Då är frågan: Vad ska man vara spets på? Ska man vara spets på allting? Eller ska man ha en diskussion med regeringen om strategiska forskningsområden och kanske satsa övriga grundforskningspengar på basutbudet, nämligen det som vi var inne på tidigare, lärare, sjuksköterskor och andra?Det var inte jag som hittade på kopplingen till ungdomsarbetslösheten. inleder sin interpellation med det och frågar regeringen varför man drar ned på anslaget i en situation där arbetslösheten, särskilt bland unga, ökar. Det är klart att det beror på hur målgruppen ser ut. Därför vill jag också peka på andra insatser, för det här är en prioriteringsdiskussion.Ska vi utöka kapaciteten ytterligare på landets högskolor och universitet? Eller ska vi ta tag i de problem som vi har innan man över huvud taget blir behörig till högskola och universitet? Det handlar om dem som inte har slutfört grundskola och gymnasieskola och de som behöver en yrkesutbildning. Inte minst i Örnfjäders trakter efterfrågas praktiskt utbildade starkt. Nej, det är inte rätt att dra ned antalet högskoleplatser vare sig på Linnéuniversitetet eller på något annat universitet eller lärosäte.För mig är det en väldigt passiv politik - det är rent av en framtidsfientlig politik - att dra ned på antalet högskoleplatser när vi borde öka i stället.Jag har en overheadbild här som jag har fått på ett besök på ett lärosäte i som visar 27 lärosäten i . Fem av dem får lite mer i pengar , men alla andra får neddragningar av sina takbelopp. Linnéuniversitetet ligger inte sämst till. Det finns de som drabbas värre. Men detta signalerar att utbildningsministern och regeringen minskar antalet högskoleplatser, vilket han själv bekräftar i sitt inlägg.Ungefär 5 500 platser försvinner, om man jämför med hur det varit tidigare. Man kan titta på hur det är när det gäller 20-24-åringar och jämföra med . Vi har fler 20-24-åringar 2012, 2013 och 2014. Man borde hålla jämna steg och ha mer ambitioner för fler högskoleplatser.När utbildningsutskottet besökte träffade vi en av kommissionärerna, som just tog upp det här med utbildningssatsningar och ambitioner och som ställde den här frågan till oss från : Varför har ni i minskat era ambitioner på utbildningsområdet? Varför lägger ni er som ett medelmåttigt land? Varför tar ni inte ut steglängden?Det är precis samma fråga som jag har till utbildningsministern när vi diskuterar Linnéuniversitetet. För det här gäller inte bara Linnéuniversitetet, utan det är en allmän trend att man drar ned antalet platser.Vi behöver inte färre platser i högskolan. Vi behöver fler. Den budget som vi har lagt fram från socialdemokratiskt håll innebär att vi vill ha 8 700 fler högskoleplatser . Vi vill ha 6 500 fler yrkeshögskoleplatser än vad regeringen lägger fram. Det här gör vi för att vi vill möta framtiden.Vi talar om Linnéuniversitetet, som behöver fler platser för att möta behoven i en region där det finns problem med arbetslöshet. Det handlar inte bara om ungdomar. Ungdomar är givetvis en viktig målgrupp, för det är många som är arbetslösa. Men även vuxna som är arbetslösa behöver en utbildning. Därför känns det helt bakvänt att man drar ned på antalet platser.Det är en passiv politik, och det är en politik som inte är modern. Utbildningsministern går i täten för den politiken. Vi ser kontrasterna mot en socialdemokratisk politik.När det gäller Linnéuniversitetet eller när det gäller andra universitet är det viktigt att man får signaler om att vi ska utbilda fler ungdomar och fler vuxna för att möta framtiden och framtidens jobb. Vi kan börja med sifferexercisen. Vi drar ned mer än vad säger. Det fanns 310 000 heltidsstudenter . Det var all time high. Det har aldrig funnits så många platser i svensk högskola som . Det här dras ned med 16 000 , till 294 000.Det är riktigt att Socialdemokraterna vill ha 8 000 fler än vad regeringen vill ha . Men det är fortsatt så, , att även ni drar ned. Eftersom vi drar ned 16 000 och ni vill ha 8 000 fler än vi drar ni också ned 8 000. säger att ni ökar. Det är en bluff. Ni drar ju också ned. Ni drar ned något mindre än vad vi gör, men ni drar också ned, och det är motiverat. Ni gör rätt, , när ni drar ned.Varför då? Jo, antalet ungdomar sjunker nu väldigt kraftigt, och det har också ni insett - det har åtminstone de som räknar ihop era budgetmotioner insett. Det är därför som kommuner har stått inför omfattande neddragningar i gymnasieorganisationen under . Det föddes nämligen mycket färre barn . De där minskade ungdomskullarna går in i högskolan.Det är stora förändringar. Det är otroligt stora förändringar. minskar antalet 20-åringar . Var fjärde ungdom försvinner ur åldersklassen framåt. är det färre ungdomar . Det är en stor förändring. Och utslaget på högskolor betyder det att var fjärde plats står tom jämfört med i dag.Eftersom söktrycket inte fördelar sig lika blir det så att några universitet, de populära, fyller sina platser. Det blir några andra där det inte är ett starkt söktryck. Jag kan räkna upp dem. Det kan också. Där kommer man kanske att halvera antalet studenter. I några fall är det ännu större neddragningar.Det är mycket omfattande demografiska förändringar. får det att låta ungefär som att det är jag som ligger bakom det här. Så är det inte. Det här är demografiska förändringar som beror på födelsekullarna och de häftiga förändringar som skedde. Det måste vi väga in.Om vi bygger ut antalet platser har vi hur mycket tomma platser som helst, . Det är så det kommer att bli.Vi tänker inte dra ned lika mycket som antalet ungdomar minskar, så det finns utrymme för fler att gå på högskolan. Men det bygger på att de söker dit. Man kan inte tvångskommendera in folk. Men finns det utrymme för en större andel per årskull att gå på högskolan.Ungdomskullarna minskar. Därför gör ni rätt när ni drar ned antalet platser, för det gör ni också i era budgetberäkningar, , trots att du inte vill kännas vid det.Jag delar i hög grad uppfattningen att dessa utbildningar behövs i hela landet. Jag tycker att Linnéuniversitetet på det sättet är en väldig framgång. Det garanterar också på högre utbildning både i och i . Det är två områden, som beskriver, där utbildningsnivån i befolkningen från början är lägre än på många andra håll i landet.Jag tycker att det är bra. Den sammanslagning som har skett har inneburit en stor framgång. Det innebär att man säkrar utbildning på båda dessa orter. Och man står starkare , även när ungdomskullarna nu minskar. Jag tror att den modell som Linnéuniversitetet har, där lärosäten går ihop på det här sättet, med framgång skulle kunna användas på fler platser i . Det är upp till lärosätena att själva bestämma det, men man ska gärna åka till och och studera framgångsexempel på detta.Thomas Strand sade att jag är framstegsfientlig för att jag drar ned antalet högskoleplatser. Jag kan konstatera att samma beskrivning i så fall gäller för ; han drar nämligen också ned antalet högskoleplatser. Jag tycker att det är motiverat, eftersom ungdomskullarna minskar kraftigt. Trots detta kommer vi att stå med väldigt många tomma platser , för ungdomskullarna minskar mycket mer än det antal platser vi drar ned. Jag måste använda till inlägg trots att det inte är till honom jag har ställt interpellationen.Ingenstans i min interpellation kan se att det finns någon motsättning mellan högre utbildning och gymnasial utbildning. Jag bara konstaterar det. Däremot stämmer argumentationen. Ungdomar som har gått ut gymnasiet ska ut på arbetsmarknaden. En del kanske inte ens vill gå gymnasiet utan vill ut på arbetsmarknaden och kan då bli en del av den höga ungdomsarbetslösheten. De finns i samma kategori. Det är bara fråga om ålder och förkunskaper.Det där är alltså lika giltigt, tycker jag, och jag ska försöka lova att om skriver en interpellation till en minister om gymnasial utbildning ska jag försöka ställa upp på den och stödja honom i det resonemanget. Det kanske är samma minister; vad vet jag.Jag vill än en gång understryka behovet. Jag tycker också att det är rätt att man går ihop på många olika sätt. Man behöver inte uppfinna hjulet varje gång. Vi har som tes att tillsammans är vi starka. Det stämmer i de flesta fall. Jag vet faktiskt inget exempel där det inte stämmer. Linnéuniversitetet försöker fortsätta på den vägen genom att söka samarbete med andra universitet, och med anledning av den diskussion som var innan vill jag säga att vi samarbetar inte bara med andra universitet i utan över hela världen, för det blir en vinna-vinna-situation.Jag är bara mån om att den här framgångssagan - som inte ska vara en saga utan som ska bli verklighet - ska kunna fortsätta. Men för att den ska kunna göra det behövs det resurser. Vi tycker att man från statlig sida ska ägna stora resurser åt utbildning och gärna då vid Linnéuniversitet. Oavsett vad utbildningsministern säger kan jag konstatera att vi har nästan 16 000 fler platser än den borgerliga regeringen när det gäller högre utbildning. Vi har fler till högskolan och fler till , för vi har en annan ambition. Vi vill möta framtiden med att ge människor möjlighet att studera och förkovra sig.Det handlar om ambitioner. Det är som sade: Politik är att vilja.