· H01015 · 2012-10-25 12:46:19 — har frågat mig vilka insatser jag och regeringen avser att göra för att stimulera till fler skolval och ännu högre valdeltagande bland unga. frågar också när dessa stimulansinsatser kommer att genomföras och om jag avser att verka för att regeringen genomför stimulansåtgärder för att skapa fler möjligheter för till exempel politiska ungdomsförbund att genomföra möten i andra offentliga lokaler.Valdeltagandet ökade allmänna val, liksom val. Även i Europaparlamentsvalet ökade det svenska valdeltagandet. Särskilt bland unga väljare var ökningarna markanta. Att skapa goda förutsättningar för ett ännu högre valdeltagande bland unga är en prioriterad fråga i regeringens demokratipolitik. Möjligheter att främja ungas delaktighet, inflytande och representation är vidare prioriterat inom ungdomspolitiken. Som en del i det demokratipolitiska arbetet har regeringen givit i uppdrag att genomföra en studie om valdeltagandet bland unga väljare. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 15 november 2012.Med medel från regeringen har skolval genomförts vid ett flertal tillfällen i samband med de allmänna valen. Syftet är att uppmuntra elever att rösta samt att öka kunskapen om, och skapa motivation för, hur man som ung kan påverka samhällsutvecklingen och ta del i den demokratiska beslutsprocessen. års val gav regeringen i uppdrag att arrangera skolval i samarbete med , och ett antal ungdomsorganisationer.Ungdomsstyrelsens utvärdering av skolvalet visar att projektet blivit bättre och att aktörerna har hittat en form som fungerar väl vid organiseringen av skolval. Inom ramen för skolvalsprojektet tog fram ett stödmaterial, Politisk information i skolan. Materialet klargör vilka spelregler som gäller på området och kan fungera som stöd för rektorer och lärare i deras långsiktiga arbete med politisk opinionsbildning, men också i konkreta situationer i samband med exempelvis skolval. Som EU- och demokratiminister menar jag att skolval är en betydelsefull introduktion och förberedelse inför ungas första deltagande i de allmänna valen och val till Europaparlamentet.Regeringen avser att återkomma till frågan om skolval inför valen 2014. Min uppfattning är att vi ska bygga vidare på tidigare erfarenheter och att skolvalen dessutom bör omfatta Europaparlamentsvalet.Regeringen har i samband med flera allmänna val och Europaparlamentsval beviljat de politiska partierna särskilda medel för informationsinsatser i syfte att skapa goda förutsättningar för ett högt valdeltagande bland olika grupper av röstberättigade. Inför Europaparlamentsvalet anslog regeringen till partierna för informationsinsatser under valrörelsen. års allmänna val avsattes för samma ändamål.Mittuniversitetets utvärdering av användningen av de särskilda medlen i samband med val visar att medlen är viktiga för partiernas valkampanjer. I utvärderingen konstateras vidare att medlen har använts för insatser riktade till unga. Regeringen avser att återkomma i frågan om att fördela särskilda medel för informationsinsatser till de politiska partierna. Jag vill understryka att med satsningarna ges partierna ökad möjlighet att nå ut till väljarna, inte minst till ungdomar som är en prioriterad målgrupp i användningen av dessa medel. Partierna kan exempelvis ge ungdomsförbunden del av medlen för att medverka ute i skolor, på andra offentliga platser eller via sociala medier. Regeringen förespråkar ett brett medborgerligt deltagande och en öppen politisk debatt på alla samhällsarenor. Satsningarna med särskilda medel för informationsinsatser i samband med allmänna val anser jag är ett väldigt viktigt sätt att främja debatten och verka för ett ökat valdeltagande bland unga väljare. Jag vill tacka ministern för svaret på interpellationen.Ett högt valdeltagande är en bra grogrund för en fungerande demokrati. Av tradition har vi ett högt valdeltagande vid de allmänna valen i . Det är också bra att så många unga väljare valt att rösta vid de senaste valen. Det visar att unga väljare intresserar sig för politiska frågor. Jag hoppas verkligen att den trenden håller i sig framöver.I när alltmer kunskap och information digitaliseras och konsumeras via internet och sociala medier är det viktigt med rätt information och med nyhetsbevakning och rapportering. Information, kunskap och nyheter sprids blixtsnabbt och ställer mottagarna inför komplicerade val. Å ena sidan är mycket av de politiska nyheterna och av informationen kortfattat och inte kopplat till en analys av reportern. Å andra sidan får mottagarna snabbt och enkelt del av nyheterna. Men då förväntas det också att varje mottagare har förmåga att göra en naturligt kritisk granskning av nyhetsvärde och relevans.Det är inte alltid lätt för en blivande förstagångsväljare att dra långtgående nationalekonomiska slutsatser om nyheter som att avvaktar med att gå med i bankunionen inom EU eller att oppositionen i röstar nej till regeringens förslag om sänkta skatter.Herr talman! Vi har en klok ungdomsgeneration, och det ska vi vara stolta över. Men i en alltmer snabbgranskad medievärld behövs det motvikter som gör nyanserade nedslag i verkligheten och förklarar för ungdomarna hur politiken fungerar, vad som skiljer partierna ideologiskt eller förenar partierna pragmatiskt.Därför, herr talman, är de politiska samtalen i skolor, på bibliotek och i andra offentliga utrymmen helt nödvändiga för att ge våra ungdomar möjligheten att testa idéer och att få svar på krångliga politiska frågor. Våra ungdomsförbund har därmed en mycket stor funktion att fylla i de här sammanhangen.Tyvärr vittnar ungdomsförbunden i mitt parti, Socialdemokraterna, och även i ministerns parti, , om svårigheterna för partierna att komma in på skolorna för att diskutera och ventilera viktiga politiska frågor. Jag citerar deras svar på ministerns artikel i :"Hur ska skolorna kunna fostra till samhällsengagemang när de stänger ute de politiska ungdomsförbunden?" Det frågar från SSU, från LUF, från Elevkårer samt kommunalråden , S, och , FP i Uppsala.Herr talman! Det här är ett bekymmer. Vi socialdemokrater ser ett framväxande problem med främlingsfientlighet, islamofobi, antisemitism, antiziganism, homofobi, afrofobi och så vidare.I riksdag finns det ett parti som i sin politiska vision vill stoppa i princip all invandring. I de sociala medierna finns det krafter som bedriver hetsjakt mot människor med utomnordiskt ursprung. Massmordet på Utøya var riktat inte bara mot norska socialdemokrater utan även mot hela det demokratiska samhället.Alla dessa aktiviteter grundas i en brist på demokratisk träning och kunskapsinhämtning. Det är klart att det är ett bekymmer när av ungdomar i åldern kan tänka sig att ha en stark ledare som inte behöver bry sig om eller val.Därför, herr talman, behöver våra unga få mer kontakter med politiska ungdomsförbund innan de ska rösta. Det handlar också om att stärka lärarnas möjligheter att ge mer av samhällsorienterad undervisning. Men även vi politiker måste anta utmaningen att träffa yngre väljare och ge svar och även själva ställa frågor om vad som är viktigt och om hur vi ska möta de ungas behov av kunskap.Jag tycker att ministerns svar är rätt okej, sakligt men tyvärr utan engagemang. Var finns passionen? Frågorna handlar ju indirekt om vårt samhälles grundpelare, om att lära sig hur demokratin fungerar och om varför det är så viktigt att försvara och utveckla densamma. Vårt svenska statsskick bygger på representativ demokrati. Därför är det mycket viktigt att lära eleverna i skolan vad som gäller.Det handlar om att man ska lära sig vad partierna står för, om att kunna göra ett val och, i bästa fall, även om att påverka mellan valen. Men hur ska man kunna göra det när man aldrig träffar de politiska partierna?Det är väldigt många ungdomar som aldrig någonsin träffar en politiker eller kommer i kontakt med politiska partier. Då blir det mycket svårt att göra det här valet. Tyvärr är det en del skolor som helt nekar politiska partier tillträde.Som systemet ser ut måste man inte ta emot politiska partier i skolan så att eleverna får träffa dem. Däremot finns det en regel om att om man tar emot något politiskt parti måste man ta emot alla politiska partier. En hel del skolor säger att - men man vet aldrig fullt ut vad anledningen är - att anledningen är att de inte vill ta emot de partier som har en värdegrund som skiljer sig från skolans värdegrund och som valts in i olika församlingar och som man därmed måste ta emot.Argumentet är väldigt dåligt. har vi hanterat detta genom debatt och dialog, genom öppenhet så att man kan bemöta argumenten från partierna. Sedan får medborgarna själva bilda sig en uppfattning. Det farligaste är om de här argumenten står obemötta, så jag förstår inte problemet. Dessutom tycker jag att det är naturligt att alla som är valda får träffa eleverna så att dessa själva får bilda sig en uppfattning.Det finns också andra skäl att neka tillträde. Jag har hört om propaganda - man vill inte utsätta eleverna för propaganda, för det är för unga för att hantera det. Men det är en mycket märklig syn på demokratin. I så fall kan vi lägga ned hela det demokratiska systemet med politiska partier, men det är faktiskt vad systemet bygger på.Däremot är det självklart väldigt viktigt att man lär sig att kritiskt analysera vad som sägs från olika partier. Men bara det faktum att man bjuder in folk från flera olika partier gör att argumenten bryts mot varandra. Det underlättar för eleverna att själva bilda sig en uppfattning. Jag tycker att det enbart kan bidra till den kritiska granskningen från elevernas sida.I dag är det alltså tillåtet att neka politiska partier tillträde. Det gäller även ungdomsförbunden som jag tycker att det är mycket naturligt att eleverna träffar eftersom man där är i samma ålder och har lättare att kommunicera när man ännu kanske inte är så politiskt insatt.Jag skulle vilja se en lagändring innebärande inte bara att politiska partier tillåts komma. Egentligen borde det också ingå i läroplanen att eleverna under sin skolgång ska träffa de politiska partierna. Tanken är ju att de efter att de slutat på gymnasiet - eller till och med - ska välja och rösta. Med skolans demokratiuppdrag - som för skolan finns väldigt uttalat - är det, tycker jag, mycket naturligt att eleverna förbereds på absolut bästa sätt för att sedan göra nämnda val och uppmuntras att använda sin rösträtt.Det är naturligtvis bra att man, som ministern tar upp, ska satsa pengar på det här och att man ska stimulera skolval och besök på skolorna. Men när grundproblemet på en hel del skolor är att partierna över huvud taget inte släpps in tycker jag att man ska börja i den änden och säga att partierna faktiskt måste tillåtas komma in. Det enda man i så fall kanske ska ta hänsyn till är säkerhetsskäl - att i extrema fall garantera säkerhet för elever och personal. Annars tycker jag att tillträde måste vara grundprincipen. Anledningen till att vi har så många folkvalda politiker som är unga i och , i vår del av , är förstås att vi har ett livaktigt politiskt system där de politiska ungdomsförbunden är mycket engagerade och också har inflytande på moderpartierna. Många av oss som debatterar här har själva bakgrund i politiska ungdomsförbund och kan vittna om hur det har byggt upp oss som ansvarsfulla medborgare och fått oss att ta politiska uppdrag under livets gång.Jag besökte både och på FN-dagen i går och träffade ungdomar för att diskutera just kampen för tolerans, öppenhet och allas lika värde samt vikten av att man om man vill förändra världen måste börja med sig själv. Det finns ett ansvar hos den enskilde individen. Det är väldigt viktigt att se att engagemanget för politik i skolan ska komma . Det ska vara tydligt, och det ska vara trovärdigt.När det gäller frågan om partiernas deltagande i skolan och deras möjlighet att komma in på skolorna är det som det ser ut rektorn som bestämmer vilka som får vistas i skolan - skolan är ingen allmän plats. Om rektorn beslutar att politiska partier ska få komma till skolan och bedriva opinionsbildning måste skolan behandla alla partier lika. Så ser systemet ut . När det gäller de skolor som inte respekterar öppenheten och vill se till att det öppna samtalet fortsätter tycker jag att det är väldigt viktigt att vi från de politiska partiernas sida uppmuntrar och är en påtryckande kraft för att gå i riktning mot fler debatter. Det behövs mer debatt, inte mindre, i dagens skolor. var i sitt inlägg inne på att det är viktigt att vi ser till att skolan blir en arena för att skapa kritiska samhällsmedborgare. Det håller jag med om. För att kunna skilja politiska budskap åt måste man också få tillgång till debatten. Där vill jag också flagga för att vi inom demokratipolitiken som bekant har tagit fram en handlingsplan för hur man ska uppmärksamma och motverka våldsbejakande extremism - både religiös och politisk sådan. Där har vi gett uppdraget att ta fram ett system och titta på hur vi kan göra ungdomar mer kritiska, inte minst på internet där man ibland översköljs av budskap som är ren hatpropaganda. Detta gör vi för att ungdomar ska kunna vara mer motståndskraftiga mot krafter som förespråkar intolerans i samhället. Vi har också gett ett uppdrag till Forum för levande historia, som har tagit fram över 20 fantastiska workshops som används runt om såväl på högstadieskolor och gymnasieskolor som i politiska ungdomsförbund och civilsamhället, för att främja tolerans och vända och vrida på de fördomar vi har i samhället i dag.Pyry nämnde också i sitt inlägg att valdeltagandet bland unga ökar. Det gör det, och där vi ser vi en tydlig koppling mellan de skolor som har skolval och dem som inte har det. har vi ännu inte lagt fram budgeten , då har vi ett supervalår, men där kommer vi att återkomma. Jag lovar att vi kommer att fortsätta med samma starka tradition genom att stödja denna typ av satsningar. Vi kan se att det både i Europaparlamentsvalet och i riksdagsvalet var fler unga som valde att rösta. Det är fullkomligt fantastiskt, och där måste vi gå vidare.Jag tänkte också flagga för något jag nämnde kort i mitt svar på interpellationen, nämligen det uppdrag vi från regeringens sida har gett . Det handlar om att genomföra en studie om valdeltagandet bland unga väljare. Det kommer att presenteras , och jag tänkte nämna att vi kommer att ha ett stort seminarium i Förstakammarsalen här i . Då kommer tillsammans med forskare, politiska partier, riksdagsledamöter och ungdomsorganisationer att diskutera frågan hur vi kan fördjupa detta ännu mer. Jag tackar ministern för förtydligandet; det är väldigt bra. Det är mycket som pågår, och det är positivt. Den stora utmaning som jag ser i sammanhanget är inte just inför skolvalen utan arbetet mellan de olika valen. Därför har vi som socialdemokrater en mycket stark tro på det demokratiska samtalet som ett slags grund för att stärka våra uppfattningar om värdet av pluralism, mångfald och möjligheten att öppna dörrar mellan och världen. Nya intryck och kulturer berikar och förstärker oss. Det skapar positiva avtryck och grundlägger nya vägar till kunskap och förnyelse. Även om värdegrundsarbetet står inskrivet i läroplanerna betyder det inte att det är den mest prioriterade utbildningsinsatsen. Därför är det viktigt att ungdomsförbunden fortfarande får access inte bara vid valen utan också mellan valen - , i mellantiden, före valet - för att kunna visa upp sig, samtala, diskutera och debattera. Det handlar om att ägna sig åt demokratisk träning, kunskapsöverföring och kunskapsinhämtning. Därför har vi som socialdemokrater också väldigt tydligt sagt i vår budgetmotion att vi vill förstärka uppdrag med ytterligare för att de ska kunna intensifiera sina projekt inom demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering och så vidare. Det är en viktig signal. Det är också en viktig signal från och regeringen, tycker vi, att får en ännu mer aktiv roll i dessa sammanhang och får ännu mer bidrag att dela ut och kunna följa upp, så att det verkligen händer.Det är positivt med seminarierna med Forum för levande historia, till exempel. Jag tycker att det är fantastiskt bra, och jag uppskattar det. Det är ett bra uppdrag som har getts, men är det så att huvuddelen av dagens ungdomar som går i skolan inte har någon access till de politiska ungdomsförbunden. Man kommer inte åt dem, och man får inte träffa dem. Möjligen får man göra det i närheten av valet, men i övriga sammanhang blir mötena inte naturliga och en del av vardagen och den demokratiska träningen. Det är i stället någonting som dyker upp i samband med det allmänna valet, eller möjligen EU-valet. Detta är ett allvarligt problem i sammanhanget. Det jag vill peka på är nämligen att den demokratiska träningen inte är någonting man lär sig genom att läsa, utan man måste samtala och berikas av andras uppfattningar . Det är på det sättet jag och även demokratiministern har lärt oss: Vi har samtalat och debatterat i vår ungdom med andra intresserade politiker, eller andra personer som inte har blivit politiker. Vi har tränat på detta, och vi har lärt oss att granska saker kritiskt. Vi har lärt oss att granska information kritiskt och kunna inse att visst nyhetsvärde kanske inte har relevans i sammanhanget. Det kan inte få stå oemotsagt. Här är det jag tror att ungdomsförbunden känner den största frustrationen kring: allt arbete mellan valen som på något vis hämmas. var inne på lagstiftning, och vi kanske skulle ha det. Jag vet inte; det är möjligt. Det räcker nämligen inte med att rektorn, i detta fall, har rätten. Det gör inte det. Uppenbarligen har vi misslyckats där. Ambitiösa och engagerade rektorer bjuder in, men det finns också andra rektorer som kanske är rädda för att skapa missämja och en dålig stämning i skolan när någon har en politisk vision. Det är oerhört skrämmande om vi kallar en politisk debatt för propaganda. Det är väldigt skrämmande, för det blir ett underbetyg till hela och hela det demokratiska systemet. Här har vi en läxa att göra, och det vill jag verkligen att ministern tar med sig . Tar vi inte debatten på ett bra sätt i skolorna - ja, då vet vi inte vart det bär. uppmanar landets skolor att bjuda in de politiska partierna utifrån skolans demokratiuppdrag. Det är dock upp till skolorna själva - upp till rektorerna - att välja om de vill följa uppmaningen eller inte. Jag tycker att det är väldigt märkligt att förgäves vädjar till en hel del skolor som vägrar ta emot politiska partier. Då frågar man sig om eleverna på de skolorna har sämre förutsättningar inför kommande val. Jag kan ta ett exempel - mig själv. När jag gick på gymnasiet, på musiklinjen, var jag totalt politiskt ointresserad. Jag trodde i alla fall det; jag hade åsikter om allt möjligt, men jag förstod inte att det var politik. Jag tyckte att politik var tråkigt. Jag förstod inte vad de sa, och det var gubbar som debatterade över huvudet på mig, upplevde jag. Man såg dem bara på tv, man hade aldrig träffat dem i verkliga livet. Då råkade SSU, , komma på besök till min skola och dela ut flygblad på temat "Vill du påverka din skolmiljö? ", och det var precis det jag ville . Vi hade nämligen ingen ventilation i salarna, och det var väldigt varmt. Jag försökte förgäves driva denna fråga och upplevde inte att jag kunde nå fram. råkade det vara SSU som kom; det kunde lika gärna har varit något annat ungdomsförbund. Jag tror i och för sig att jag ändå hade landat i SSU utifrån vad jag har för åsikter. Detta är ett exempel. Tänk om jag inte hade träffat SSU! Då hade jag troligtvis inte blivit politiskt engagerad. Jag fick en helt annan bild av politik, det vill säga att politik är något även jag kan påverka. Det handlar inte bara om att vara passiv som medborgare.Därför tycker jag att alla elever ska ha rätt att träffa de politiska partierna och själva göra sitt val. Jag tycker att lagen borde ändras så att alla skolor ska ta emot politiska partier. Jag tror att vi alla kan vara överens i denna diskussion om att det behövs mer debatt och mer diskussion och inte mindre i skolan. Här har vi alla ett ansvar. Jag förutsätter och jag värdesätter att riksdagsledamöter, politiska ungdomsförbund och ministrar i praktiken nästan eller månad är ute i sitt demokratiska uppdrag och möter unga i skolorna och tar deras röster seriöst.Vi ska komma ihåg att har ett av världens mest generösa system när det gäller att finansiellt från staten stödja både politiska ungdomsförbund och kvinnoförbund. Det ska vi bevara. Dessa pengar fördelas inte heller bara i samband med skolval, utan det är ett årligt stöd som är viktigt.Jag tycker att vi ska lyfta blicken i diskussionen och se att politiskt engagemang inte bara handlar om politiska ungdomsförbund till etablerade partier som sitter i denna riksdag. Det handlar också om att civilsamhällets organisationer, oavsett om det rör människorättsgrupper, RSFL, RSFU eller andra grupper som finns i samhället, ska kunna vara med i diskussionen på ett aktivt sätt. Vi har gett i uppdrag att dela ut ganska många miljoner för att stödja det demokratiska ledarskapet. Det är viktigt att personer också här kan få en plattform för att kunna påverka så att vi inte bara snävar in oss på de politiska ungdomsförbunden.Avslutningsvis: Jag tycker att diskussionen är viktig. Framför allt är det sant att engagemanget för ungas rätt att diskutera politik i skolan inte får bli en koncentration på skolval och på valen var fjärde år. Det måste pågå kontinuerligt. Jag tror att den bästa pressen att förändra de rektorer och de skolor som inte vill öppna upp är att partierna går samman som man har gjort exempelvis i artikeln i , där det i detta fall var liberaler och socialdemokrater som skrev tillsammans. Det handlar om att trycka på och att visa att vi är här för att ta ett demokratiskt ansvar och föra en aktiv och öppen dialog.Jag tror också att det är viktigt att få en bild av hur det ser ut . Hur många skolor är det som nekar och i vilka situationer? Det får inte bara bli en intensiv debatt som blossar upp inför nästa riksdagsval . Vi måste få en större bild, och även här ska vi som politiker se till att vi har vårt engagemang fördelat över hela mandatperioden.Jag kommer att komma tillbaka längre fram mer konkret med pengar vad gäller skolval. Här vill jag betona att det inte får handla bara om att fokusera på riksdags-, kommun- och landstingsvalen 2014. Vi ska också se som en bra plattform för att kanske kunna påverka så att ännu fler också röstar i riksdagsvalet. Jag kommer tillbaka till detta lite längre fram. Jag tackar demokratiministern för en bra diskussion och debatt. Vi brinner uppenbarligen för samma frågor, och det är viktigt.Det är också viktigt att detta är en fortsättning på en lång diskussion och debatt som är ett slags motvikt mot den intolerans och främlingsfientlighet och den rädsla som i många stycken skadar och stör vårt demokratiska samhällssystem. Det är bekymmersamt att se alla de trender och tendenser som finns i samhället . Människor utsätts för hot och trakasserier för att de har en annan hudfärg, kommer från en annan kultur eller har en annan religion. De får över huvud taget inte sin egen rättmätiga plats i samhället utan blir dömda på förhand.Därför är det demokratiska samtalet så viktigt även för alla ungdomar. Om man inte får en träning i detta i ett tidigt skede och ett kritiskt förhållningssätt till saker som passerar snabbt via internet eller sociala medier är det lätt hänt att sådana här uppfattningar blir etablerade sanningar. Det blir domar och fördömanden av människor helt i onödan - människor som helt oskyldigt hamnar under luppen, blir dömda på förhand och aldrig får en egen plats.Därför är det demokratiska samtalet viktigt i skolorna. Det ska pågå . En värdegrund får man inte gratis, utan det förtjänar man. Det måste man verkligen jobba för . Demokratin är oss inte given . Den förändras, och uppfattningen om demokrati förändras.