· GZ10278 · 2012-03-20 15:43:43 — har frågat mig vad jag grundar ställningstagandet att tjänar ekonomiskt på utomeuropeisk och utomvästlig invandring på. har även frågat mig om jag har något underlag för att bedöma att den stora invandringen från och inte medför nettokostnader.Innan jag besvarar frågorna vill jag understryka för att när det gäller asylpolitik är utgångspunkten inte att ska tjäna på de individer som söker skydd. ska fortsätta att leva upp till internationella förpliktelser. Det är något vi har bestämt oss för och som vi tänker fortsätta med.Sverige ska värna asylrätten och inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser, främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter samt fördjupa det europeiska och internationella samarbetet.När kostnaderna för invandringen diskuteras är det två saker som jag vill ta upp. Först och främst är det klart att det finns kostnader kopplade till invandringen. Det kostar både att hantera asylansökningen och att introducera invandrarna i det svenska samhället. Det som jag anser ofta glöms bort är de betydande bidrag till statskassan som invandrares företag och arbete medför. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Värdet för en person av ett eget arbete, som ger frihet, trygghet, gemenskap och möjligheter, kan inte nog understrykas. Politiken ska fortsätta att skapa bättre förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i alla delar av landet inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. En mycket viktig faktor för sysselsättningsnivån är den anknytning som de nyanlända får till arbetsmarknaden i . Andelen sysselsatta bland utrikes födda skiljer sig från den bland inrikes födda. Sysselsättningen är lägre som arbetslösheten är betydligt högre bland utrikes födda. Men bilden är komplex, och skillnaderna mellan olika grupper av utrikes födda är stora.Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med att snabbt få invandrare i arbete. Att underlätta och påskynda etableringen av nyanlända är en prioriterad uppgift för regeringen. Etableringsreformen, där Arbetsförmedlingen fått ett samordnande ansvar, är central i detta sammanhang. Regeringen har även genomfört flera andra åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för utrikes födda på arbetsmarknaden, såsom införandet av instegs- och nystartsjobb samt stärkt validering av utrikes föddas utbildning och annan yrkeskompetens som de kan ha.Invandringen innebär således kostnader, men invandringen bidrar också på flera sätt till vår utveckling. Jag kommer aldrig att värdera vare sig enskilda personer eller vissa grupper som gör. I flera fall är det också skyddsskäl som ligger till grund för personernas vistelse i , och svensk asylpolitik beaktar inte ekonomisk för samhället vid bedömningen av individens behov av skydd. Först kan jag konstatera att svar innehöll ungefär vad jag förväntade mig, det vill säga inte ett spår av belägg för det jag efterfrågade, nämligen något som visar på att invandringen från tredje världen är ekonomiskt positiv för - alltså inget av den varan. Dessutom pratar om asylsökande. Men frågan jag ställde handlar inte om asylsökande, utan den handlar om invandringen i stort.Jag väcker denna debatt igen eftersom migrationsministern i vår senaste debatt, en frågestund, uppenbarligen inte förstod innebörden av begreppet nettokostnad. Migrationsministern sade att jag inte vill nämna invandringens intäkter för samhället. Problemet för är att jag då nämnde precis det här, men det spelade uppenbarligen ingen roll för . Jag sade nämligen att invandringen trots det ekonomiska bidraget till samhället utgör en nettokostnad.En nettokostnad innebär just att intäkter och utgifter ställs mot varandra, och summan av dessa innebär i det här fallet en kostnad, och en stor sådan. Men även om inte förstod vad netto betyder sade jag även att det är en kostnad "när man tagit hänsyn till invandrarnas bidrag till samhället". Inte heller detta hjälpte. Men det är klart att ut och år in kunna försvara den förda invandringspolitiken måste man göra ungefär som gjorde senast, det vill säga inte se, inte höra, alternativt stoppa huvudet i sanden när verkligheten kryper sig på.Nåväl, jag har på mig i denna interpellationsdebatt. Jag tänker därför ta upp några undersökningar som visar på de enorma kostnader vi har för invandringen.Professor har uppskattat nettokostnaden för invandringen till 40-50 miljarder om året.Professor uppskattar nettokostnaden till , något som han tillsammans med Hammarstedt senare har reviderat, men det handlar fortfarande om en kostnad på 30 miljarder om året.Lektor emeritus har uppskattat invandringens nettokostnad till omkring 150 miljarder om året.I vårt grannland har danska rapporterat att av landets prognostiserade besparingsbehov skulle täckas genom ett stopp bara för den utomeuropeiska invandringen. Det sägs motsvara av bnp. För 2010 skulle det motsvara . Banks har uppskattat nettokostnaden för invandringen till 35-100 miljarder om året.Vi har alltså uträkning på uträkning och rapport på rapport om att invandringen till innebär en nettokostnad på någonstans mellan 30 och 150 miljarder - detta trots att migrationsministerns omhuldade intäkter har tagits med i beräkningen.Fru talman! Jag vill också poängtera att denna nettokostnad innefattar arbetskraftsinvandring. Arbetsförmedlingen kom alldeles med en rapport där de skrev att arbetslösheten går upp och att det till detta kommer ett fortsatt ökande utbud av arbetskraft till följd av invandring, något som ytterligare skärper konkurrensen om de allt färre jobböppningar som uppstår.Utöver detta är det ett faktum att den största gruppen, som kommer hit som arbetskraftsinvandrare, är de som utför jobb utan krav på särskild yrkesutbildning. Dessutom har visat att arbetskraftsinvandring inte hjälper den offentliga ekonomin.Man kan lite stillsamt undra hur mycket mer och hans regering behöver för att våga erkänna att invandringen, inte bara asylinvandringen utan också anhöriginvandringen, är en enorm kostnad för svenska skattebetalare som går ut över allting annat, bland annat pensioner, som diskuterades senast. Det är en enorm kostnad. Hur mycket bevis behöver för att se att det är så i det här fallet?I detta anförande instämde (SD). Under en frågestund , då ställde en fråga till migrationsministern med anledning av invandringens kostnader, påstod ministern följande: "Det finns gott om exempel internationellt, inte minst från , som visar att man mycket väl kan få tillbaka intäkter som balanserar upp de kostnader man har. "Både migrationsministern och hans regeringskolleger i Alliansen har vid ett flertal tillfällen fört fram som ett positivt exempel på hur ett land kan dra ekonomisk nytta av mångkultur och invandring. Jag tycker därför att det är hög tid att slå hål på myten om Kanada.För det första finns det enorma skillnader beträffande historia och nationell självbild mellan de båda länderna. är en av världens äldsta nationer. är en av världens yngsta. Majoritetsbefolkningen i har bott i landet . Majoritetsbefolkningen i har bott i landet i några hundra år.Detta får stora konsekvenser för ländernas självbild och för deras förhållningssätt när det gäller invandring och mångkultur. Det gör också att en viss politik blir ytterst svår att direkt överföra från det ena landet till det andra.För det andra har tagit emot helt andra invandrargrupper än . Merparten av de utomeuropeiska invandrare som har kommit till har kommit från , som . De utomeuropeiska invandrare som har tagit emot har i första hand kommit från muslimska länder i och . Det är invandrare som det har visat sig vara betydligt svårare att integrera.Kanada plockar dessutom russinen ur kakan. Den kanadensiska invandringspolitiken är helt inriktad på att locka till sig skötsamma, högutbildade, språkkunniga och arbetsamma invandrare och stänga ute andra grupper. Invandringen till har i stället varit helt urskillningslös, vilket gjort invandringen till mer kostsam, mer impopulär och mer svårhanterlig. Invandringen per capita har också varit större till Sverige.För det tredje har en helt annorlunda arbetsmarknad med sämre anställningstrygghet, vilket väl i och för sig välkomnas av , lägre skatter och en mer effektiv företagarpolitik. Det har sannolikt bidragit till att har haft en lägre arbetslöshet, vilket i sin tur har lett till att invandrare har haft något lättare att komma in i samhället och att kostnaden för invandringen varit mindre.Trots att har haft mycket bättre förutsättningar än finns det dock mycket som tyder på att invandringen ändå inte varit lönsam. Enligt ekonomiska råd finns det inga historiska bevis för att invandringen lett till en positiv ekonomisk tillväxt, och enligt en av de senaste nationalekonomiska studier som gjorts på området har de senaste decenniernas invandring varit en ren förlustaffär för det kanadensiska samhället.En utkommen rapport visar att den förda invandringspolitiken i kostar skattebetalarna . Det är ca efter att intäkter beaktats.Dessutom, enligt en studie från motsvarighet till SCB, medför de nuvarande invandringsnivåerna att de kanadensiska lönerna förväntas sjunka mellan i en tioårsperiod på grund av ökad konkurrens.Sammanfattningsvis: Låt oss säga att det hade varit möjligt att ändra vår historia och vår självbild. Låt oss säga att vi hade tagit emot andra och mer lättintegrerade utomeuropeiska invandrargrupper, att vi hade sänkt skatterna, minskat anställningstryggheten, fört en bättre företagarpolitik, sorterat hårdare, ställt betydligt hårdare krav och i princip bara släppt in de invandrare som redan kunde svenska. Ja, då hade invandringen förmodligen ändå varit en ekonomisk förlust för samhället, fast kanske i något lägre utsträckning än vad som är fallet i Sverige.Det kanadensiska exemplet, som migrationsministern och hans allianskolleger ofta hänvisar till, är således vare sig relevant eller ens gott utifrån ett svenskt perspektiv.I sitt interpellationssvar hävdar migrationsministern att invandringen visserligen innebär kostnader men att invandringen på flera sätt bidrar till vår utveckling. Jag kan inte tolka det annorlunda än att migrationsministern nu kryper till korset och erkänner kostnader för invandringen. Men på vilka fler sätt bidrar nuvarande invandring till vår utveckling, mer än när det gäller det som allt fler svenskar upplever i bland annat och ? Vad är det som gör att migrationsministern anser det vara värt denna kostnad?Slutligen bör man inte blanda äpplen och päron, vilket migrationsministern gör i sitt svar. Blanda inte ihop regeringens vilja att bedriva massinvandring av hundratusentals utlänningar utan skyddsbehov med argument om att ge skydd åt människor på flykt. Det rör sig i sammanhanget, trots allt, om väldigt få människor som kommer till av egentliga skyddsskäl. Människors rörelse har fört utvecklingen framåt, både innan det fanns gränser och därefter. Man har kommit ur sina grottor, och man har utbytt tankar och idéer. I sig är rörelsen och att man träffar andra människor oftast en kärna till utveckling.När det gäller den utredning som migrationsministern tillsatte om cirkulär migration står det bland annat att svensk forskning visar att om det kommer mer från ett enskilt land ökar exporten . Med samma inflöde från det landet ökar importen . Skulle det till exempel komma 12 000 fler människor från ett land ökar exporten med 7 miljarder och importen med 10 miljarder.Man kan också lägga till det här med remitteringarna, alltså de pengar som människor som är i ett annat land skickar hem. Det är två till större än det internationella biståndet. Det tror jag i sig och kommer att minska den ofrivilliga migrationen. Det kommer att bli fler köpstarka länder i världen, som vi som exportnation naturligtvis är beroende av.Sedan har vi det här med demografin, att det är allt färre som försörjer allt fler. Det finns lite olika uträkningar på detta. Men man kan titta historiskt på detta. var många barn socialförsäkringen. När man upptäckte att det byggdes upp socialförsäkringar minskade helt plötsligt antalet barn i familjerna. Men vad man glömde var att socialförsäkringen faktiskt måste betalas av människor som arbetar.När jag var i var det en tankesmedja som uttryckte sig på ett ganska roligt och begåvat sätt. Vad gör vi åt det faktum att vi har höga krav på socialförsäkringar men vi har färre och färre människor som faktiskt kan försörja de här försäkringarna genom arbete? Jo, då sade man så här: Vi skulle behöva föda 25-åriga barn.Det är klart att det inte är många som tror att det skulle vara möjligt, men vi kan faktiskt låta människor komma till vårt land och arbeta och på så sätt vara en del av lösningen när det gäller framtidens socialförsäkring.De som då säger att vi inte ska ha någon migration eller invandring måste kunna svara på frågan: Hur försörjer vi våra socialförsäkringssystem? Man kan titta på pensionerna. De är direkt kopplade till antalet arbetade timmar. Ju färre arbetade timmar det är, desto lägre blir pensionerna. Det innebär naturligtvis att vi måste fokusera mycket på dem som är i landet och inte arbetar, så att de får arbete. Men vi måste också ha andra människor som ser till att försörja våra socialförsäkringssystem.Min fråga till interpellanten och även till är: Hur har ni tänkt försörja de framtida pensionerna? Det undrar jag framför allt när ni lovar högt vad det gäller pensionärerna och pensionernas utveckling. Före avbrottet refererades det till en frågestund. Jag minns mycket väl vårt meningsutbyte och min kommentar då att om var beredd att diskutera intäkterna från migrationen så var jag beredd att diskutera kostnaderna.När vi nu står här i kammaren igen kan jag konstatera att det fortfarande inte finns någon argumentation om intäkterna hos , medan jag inledde mitt anförande med att kommentera de nettokostnader som finns för invandringen till . Vem som undviker att kommentera vad överlåter jag till lyssnare och läsare av protokollet att avgöra.Den här tendensen går sedan igen i alla betraktelser när det gäller migrationspolitiken. Låt oss börja med studier och beskrivning av kostnaderna. Hans rapport, som för övrigt har lagts fram och ofta refereras av , ger inte svaret på frågan om vad invandringen kostar. Den ger enbart svar på frågan om hur inkomstomfördelningen via den offentliga sektorn ser ut. Rapporten har inte heller ambitionen att göra någonting annat.Därför är det olyckligt om slutsatsen dras att invandringen har en ensidigt negativ effekt på den svenska ekonomin. Rapporten behandlar inte heller en rad viktiga frågor om invandringens effekter, och den belyser inte heller det faktum att den invandrade befolkningen i stort bidrar till att fungerar. Läkare, lärare, metallare och alla andra som finns i svenskt arbetsliv och som har utländsk bakgrund är ju helt nödvändiga för att svensk ekonomi ska fungera. Men det tas som sagt inte upp i rapporten, och det är inte heller rapportens ambition att göra detta.Det kan också vara värt att nämna en person som inte förekom i den annars ganska ambitiösa uppräkningen av forskare som tycker och tänker på det här området. Han anser i sin forskning att den väsentligaste förklaringen till nettokostnaden är den höga arbetslösheten bland invandrarna. På samma sätt var den goda sysselsättningssituationen bland arbetskraftsinvandrarna under 1950-, förklaringen till att invandrarna då gav ett positivt nettotillskott till den offentliga sektorn, vilket kom den infödda befolkningen till del. Om sysselsättningsläget för invandrarna återigen skulle bli lika gynnsamt som då skulle nettotillskottet åter kunna bli positivt.Regeringens främsta mål är därför att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Värdet av eget arbete som ger frihet, trygghet, gemenskap och möjligheter kan inte nog understrykas. Den politik som regeringen för ska fortsätta skapa bättre förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i alla delar av landet inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser.Jag noterade också att och väljer helt olika ingångar till frågan om arbetskraftsinvandring och asyl, vilket jag tycker är intressant, för jag delar uppfattningen att de här två bör separeras. Just därför blir det så märkligt när hävdar att arbetskraftsinvandring skulle leda till nettokostnader som säger att man bör separera frågorna om asyl och arbetskraftsinvandring, vilket i mitt tycke förefaller mycket förnuftigt.Asyl bygger på skyddsbehov. Uppehållstillstånd på den grunden ska självfallet inte bedömas utifrån en vinstanalys, medan arbetskraftsinvandring i den svenska modellen däremot per definition är fråga om en tänkt fördel ekonomiskt av att rekrytera arbetskraft från tredjeland. Där går det alltså att göra en cost-benefit-analys.Jag ser därför fram emot en fortsatt debatt om den svenska migrations- och asylpolitikens ekonomiska konsekvenser. När går upp och pratar om en annan undersökning är det mycket om och men och önsketänkande: Om någonting skulle ha hänt i någon presumtiv framtid som inte existerar, då kanske invandringen skulle ha varit positiv. Men vi lever i verkligheten, och verkligheten säger att invandringen varken är positiv eller ekonomiskt gångbar för Sverige.I mitt första inlägg presenterade jag undersökningar som visade precis detta. När man tar hänsyn till nettot, alltså de bidrag som återigen refererade till, visar det på enorma kostnader.Om vi låtsas att dessa fakta inte finns, vad säger då de kommuner som själva är utsatta för massinvandringspolitiken? Delar de världsbild? gick Malmös kommunstyrelseordförande till hård attack mot för att hon inte tog invandringssituationen i på allvar. Han hänvisade till att haft det högsta socialbidragsberoendet i hela landet och ville fördela bördan vidare till landets småkommuner. Varför ville han fördela bördan om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång?År 2008 reste kommunstyrelseordförande till och bönade och bad att ta emot fler irakier eftersom inte klarade mer. Han sade: Stop, stop, stop. Varför kände han sig nödgad att åka till och beklaga sig där om det nu var en sådan fantastisk ekonomisk tillgång?År 2011 gick , moderat kommunalråd i kommun, ut i medierna och flaggade för att går back 35 miljoner endast på flyktingmottagandet. Det handlade alltså inte om invandringen i stort utan om flyktingmottagandet, och kostnaden ökar . står de utrikes födda för om man tittar på försörjningsstödstagare. Varför går han ut och säger det här om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång?År 2011 gick även , kommunalråd i , ut i medierna och varnade för att skulle tryckas sönder av anhöriginvandringen från . berättar om hur kommunen kommer att tvingas överföra ekonomiska medel från de viktiga posterna barn- och äldreomsorg. Varför skulle han gå ut och varna för detta om invandringen var en sådan fantastisk tillgång som verkar tro?Bildningschef i sade i en intervju till att man har nått gränsen för vad kommunen klarar när det gäller invandring. Varför går han ut och beklagar sig om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång?Två statliga utredningar är ute på remiss och kan resultera i att kommuner ska tvingas ta emot så kallade ensamkommande flyktingbarn. De är ingetdera, men kommunerna kan tvingas ta emot dem. Om det nu är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång med invandringen, varför är det över huvud taget snack om att tvinga någon till det? Borde inte de här kommunerna vara överlyckliga över att ta emot en massa invandrare?Om invandring är så berikande, varför får omkring 4 miljarder i statsbidrag för att klara sin ekonomi? Med tanke på hur många invandrare har tagit emot och de har gjort det borde deras ekonomi blomstra av alla de påstått företagsamma invandrare som väller in över gränser.Varför undersöker ni om man kan tvinga kommunerna om invandringen är en sådan fantastisk tillgång? Det är helt orimligt om man tittar på vad kommunerna själva säger.Vad vi har hört här är att nonchalerar alla de här undersökningarna som visar på enorma kostnader. Nonchalerar han också vittnesmålen från de kommuner runt om i landet - och detta var bara ett litet urval - som visar på enorma kostnader, som bönar och ber att andra ska ta ansvar för bördan?Varför är det så på EU-nivå att nu går ut och pratar om solidaritet? Det handlar om att man ska dela bördan av invandringen i EU. Om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång, varför är det då så att alla som blir utsatta för den bönar och ber att någon annan ska ta över? Svaret är rätt uppenbart. I mitt förra inlägg som jag knappt hann avsluta eftersom jag överskred min talartid kanske inte migrationsministern hörde vad jag sade. Men jag pratade om att man inte ska blanda äpplen och päron, vilket migrationsministern uppenbarligen har gjort i sitt svar.I en interpellation som rör invandringens kostnader hänvisar han till asylmottagning, att man ska hjälpa människor på flykt och att man inte ska kompromissa om det. Men det är ju en försvinnande liten del av alla som kommer till som egentligen har skyddsskäl enligt FN. Jag tycker inte att man ska blanda äpplen och päron när vi pratar om den massinvandring till som har ägt rum de senaste decennierna.Jag vill också kommentera inlägg om den alltmer åldrande befolkningen i . Vi har hört det till leda: Den alltmer åldrande befolkningen i och den alltmer åldrande befolkningen i behöver personer som försörjer dem.I mitt förra inlägg slog jag hål på myten om . Det kanske är dags att slå hål på myten om den åldrande befolkningen också. Det är en seglivad myt, för att citera vid . Visserligen ökar antalet äldre , men den yrkesverksamma grupp som ska försörja oss har varit mer eller mindre sedan 1700-talet.Jan säger på bland annat: "Trots den gynnsamma ålderssammansättningen får befolkningstillskottet endast tämligen små effekter på totalbefolkningens ålderssammansättning. Skälet är att befolkningstillskottet inte hinner bli tillräckligt stort innan det själv börjar åldras. - - - Skälet till att de positiva effekterna inte blir större är att genom invandringen ökar också befolkning, vilket ställer krav på utbyggnad av den offentliga sektorn. "En annan aspekt på det hela är att när man diskuterar försöker man argumentera för att man ska ha en ökad arbetskraftsinvandring till för att fler ska försörja den alltmer åldrande befolkningen. har vi en massarbetslöshet i . Se till att omskola de människorna och ge dem matchning så att svenskarna får arbete, och importera inte hit nya arbetslösa. Det talas väldigt mycket om verklighet. Det verkar som att de två tidigare talarna utgår från den sverigedemokratiska verkligheten, vilket absolut inte är min verklighet.Jag har en verklighet som baseras i att människor rör sig, träffas och utvecklas. Jag beskrev siffror. Om det kommer 12 000 fler från ett visst land ökar exporten med 7 miljarder och importen med 10 miljarder.Vi har en demografiutveckling som innebär att det nu är tre som försörjer en. Det kommer att vara två som försörjer en. Av välfärdens 1,1 miljoner människor kommer 400 000 att sluta och gå i pension.Pensionernas utveckling är helt baserad på hur många timmar vi arbetar. Därför är arbetslinjen central. Vi ska få så många som möjligt som finns i i arbete. Men vi måste också ha ytterligare människor.Alla som säger nej till detta måste också förklara hur man ska säkra pensionerna och hur välfärden ska säkras. är svaret skyldig. Ni lovar höga pensioner, men ni kommer aldrig att leverera. Det är en intressant taktik att ställa en interpellation och att sedan ta upp en massa andra saker i det sammanhanget. Det kan man naturligtvis göra. Jag hade tänkt hålla mig till det ämne som interpellationen handlar om.Det blir väldigt intressant när man noterar att väljer ut delar av resonemang, professor i nationalekonomi och gigant när det gäller att studera och forska om integrationspolitik i .