· GZ10259 · 2012-03-01 20:34:16 — har frågat mig när jag avser att lägga en proposition om det kommunala utjämningssystemet på bord.Att kommunerna och landstingen behöver långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar är något jag tror att vi alla är eniga om. Detta innefattar även systemet för kommunalekonomisk utjämning. I betänkandet Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) föreslås att vissa modifieringar och uppdateringar görs i dagens utjämningssystem. Det är alltså inte fråga om att införa ett nytt system. Även om flertalet remissinstanser i huvudsak är positiva till förslagen har det i remissvaren framförts en hel del synpunkter på och även invändningar mot vissa av förslagen. Regeringen värderar alltid de synpunkter som har lämnats i samband med remittering i den fortsatta beredningen av olika förslag. Beredningen i det aktuella ärendet är ännu inte avslutad. Jag är mycket väl medveten om att kommunerna och landstingen väntar på besked. Jag avser därför att återkomma i dessa frågor så snart som möjligt.Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Tack för svaret! Jag ska fatta mig ungefär lika kort och kärnfullt, eftersom jag fick hoppa in lite hastigt och lustigt i den här debatten.För kommunerna är det väldigt viktigt att veta vad man har att spela med. I den här utredningen, där alla partier var eniga, föreslog man att förändringarna i utjämningssystemet skulle träda i kraft . Det är ju inte så vansinnigt långt borta. Det är många som sitter i sina kommuner nu och funderar: Vad kommer vi att ha för ekonomiska förhållanden när vi ska lägga fram vår budget ? Man är lite nyfiken på att få svar på om de här förändringarna kommer att hinna träda i kraft till 2013 eller inte.Jag förstår att saker och ting ska beredas. Det är självklart och det är väldigt viktigt. Men jag tror att det skulle vara bättre för kommunerna om man i så fall sade att det här kommer att ta jättelång tid, vi kommer inte att lägga fram det förrän det datumet. Då vet de i alla fall. Hellre att veta att det ligger en bit bort än att som sväva i ovisshet och inte ha en aning om när det här kan träda i kraft. Det försvårar verkligen planeringsförutsättningarna.Sedan tror jag också att det kanske även för regeringens beredning kan vara en fördel att ha en liten deadline att sikta på. Det brukar göra att man till slut kommer till skott. Jag vill tacka , även om han inte är här, för att han har gett möjlighet till den här diskussionen. Det är naturligtvis också så att jag instämmer med i stort sett hela Kommunsverige som bara undrar vad det är som händer. Varför kommer inte propositionen?Jag satt själv i den här utredningen, och för att vara en skatteutjämningsutredning var den rejält annorlunda. Den präglades av en vilja att komma överens över alla partigränser om en syn på både inkomstutjämning och kostnadsutjämning. Vi lyckades också med det ned till sista stavelsen. Det finns inga särskilda yttranden. Det finns inga reservationer. Alla partier är överens.Det som är så väsentligt är att vi med den utredningen kunde gräva ned stridsyxan och konstatera att ska vi ha ett kommunalt självstyre i det här landet måste det till en långtgående både inkomst- och kostnadsutjämning.Det kanske allra viktigaste var att den myt om som nettobetalare till systemet vederlades. Genom den vetenskap som fanns till utredningens förfogande kunde vi konstatera att så inte var fallet. Det betyder väldigt mycket för den kommande debatten att det inte är på det sättet.Den kanske allra väsentligaste av de förändringar som föreslås är en väldig modernisering av synen på barnomsorgen. I det gamla systemet handlade utjämningen på barnomsorgsområdet om att man förutsatte att det bara var barn vars föräldrar arbetade som hade barnomsorg, vilket betydde att storstäderna på sätt och vis blev gynnade. har vi tack och lov en syn i hela landet att det är en rättighetsfråga med barnomsorg. Det innebär också att väldigt många mindre kommuner nu har lika stora utgifter som storstadskommunerna hade när det gamla systemet kom till.De förslag som utredningen har kommit fram till handlar om att modernisera. Det handlar faktiskt om en gemensam syn på behovet av utjämning av både inkomster och kostnader.Nu är det hög tid att komma till skott. Svaret från ministern har vi hört . Med tanke på hur alla partier i utredningen lade sig vinn om att komma överens blev det fråga om stora eftergifter, inte minst för vårt parti, för att skapa detta rena betänkande utan reservationer. Med respekt för oss ledamöter, vilka stötestenar är det som bereds? Vad är problemet? Nästan alla remissinstanser har varit överens om att detta ska göras 2013. Det går inte att bara säga att frågan bereds. Ni är svaret skyldiga om vilket område som de sju partierna har kommit överens om där regeringen inte delar den synen. Låt mig först säga att det här är en viktig och svår fråga. Det brukar vara så att tycker att ett sådant förslag är bra och tycker att det är dåligt med tanke på att hälften gynnas och hälften missgynnas. verkar det vara som tycker att förslaget är bra och tycker att det är dåligt. I och med att det är en matematisk truism att summan är noll eftersom det är fråga om ett nollsummespel, innebär det att de som tycker att förslaget är bra tycker att det är lite bättre och de som tycker att förslaget är dåligt tycker att det är mycket sämre.Låt mig svara på fråga rakt upp och ned. Jag har försökt att läsa ett stort antal av remissförslagen. Det är över 300 som har kommit in. Det är 290 från kommuner och landsting, och sedan är det från SKL och andra. Från kommuner och landsting kan man ändå spåra att de som vinner tycker att förslaget är bra och de som förlorar tycker att det är dåligt. Men ett remissinslag som jag har försökt att borra ned mig i ordentligt är från Statskontoret. Statskontoret tar inte ställning och drabbas inte över huvud taget. De har försökt att göra en noggrann och rigorös analys. Av Statskontorets remissvar framgår följande.Statskontoret anser att enskilda kommuner och landsting inte ska kunna påverka sina bidrag eller avgifter i utjämningssystemet. Enligt Statskontoret har inte kommittén varit helt konsekvent i denna fråga. Statskontoret anser vidare att kommittén borde ha lagt mer vikt vid att arbeta för att förenkla modellerna, vilket också var ett av direktiven till kommittén.Vidare framgår av Statskontorets text att i direktivet anges att kommittén ska utreda alternativa metoder för inkomstutjämning i syfte att identifiera om det i den nuvarande utjämningen finns tillväxthämmande faktorer och i så fall föreslå hur dessa kan undanröjas samt hur incitamentet för tillväxt och ökad sysselsättning kan stärkas. Statskontoret anser inte att kommittén har levt upp till direktivet på denna punkt. Någon analys av den målkonflikt som finns mellan å ena sidan att utjämna skillnader mellan landets kommuner och å andra sidan att skapa tillväxt redovisas inte i kommitténs betänkande. Som en konsekvens av detta redovisas inte heller några alternativa utjämningsmodeller.Det är just detta som är kärnan i vår beredning, det vill säga att vi inte är övertygade om att utredningen har grävt tillräckligt djupt i tillväxtfrågorna som är avgörande inte bara för enskilda kommuner utan för hela vårt land. får man inte det svar man har önskat. frågar man om en sak, man har en bild av ungefär vad man tror att man ska få för svar, men sedan sitter människor i en utredning, gräver i en fråga och kommer fram till något helt annat. Det behöver inte innebära att de har gjort ett dåligt jobb. Tvärtom kan de ha gjort ett bra jobb.Här har vi haft representanter från olika partier, olika delar av landet, alla möjliga olika intressen, som har lyckats enas i förslaget. Det är en bedrift i sig som borde borga för att det finns någon form av kvalitet i det hela.Visst finns det alltid saker som kan bli bättre. Säkert finns det fog för synpunkter från många remissinstanser. När jag nu lyssnar på låter det dock som att man vill göra om hela utredningen. Det är i så fall ett besked som kommuner vill ha snart. Då är det plötsligt helt andra förutsättningar som gäller om förslaget ska komma fram hyfsat snabbt. Om det är en helt ny utredning på gång är det läge att komma fram med den . Det var intressant att få svar på var skon klämmer.Den fråga som handlar om beteendet att kanske gilla ett förslag som gynnar en och inte gilla ett förslag som missgynnar en är vi väl medvetna om. Regeringens uppgift måste vara att se till hur verkligheten har förändrats. Det handlar framför allt om barnomsorgen. Om vi vänder på steken kan vi se att såsom det är övergynnas de kommuner som anser sig bli missgynnade av att barnomsorgsbegreppet införs i enlighet med den rättighetslagstiftning vi har och den utbredning som barnomsorgen numera har. Skillnaden var så enormt stor när systemet sattes in. finns nästan ingen skillnad.De kommuner som tidigt byggde ut barnomsorgen lever gott på det även . Det måste rättas till. Det är inte så förvånande med den typen av remissvar. De får ha den tyngd som det innebär.Frågan om tillväxthämmande inslag i kostnadsutjämningen oroar mig rejält. Det var själva huvudpoängen för utredningen. Man har tydligt kommit överens om att det inte finns sådana inslag. Däremot pekar utredningen på ett par områden där regeringen skulle kunna gynna tillväxten, bland annat genom att inte ställa krav på medfinansiering i infrastrukturen och medverka för att få fart på bostadsbyggandet. Jag håller med om att det finns ett värde i att vara överens. Vad jag vet är detta den första produkten av detta slag där man är överens. Det finns ett egenvärde i detta. Det är bra.Vi satte inte upp någon proposition i propositionsförteckningen för vårriksdagen därför att det är, har jag har lärt mig, besvärligare att ta bort en produkt som finns på propositionslistan än att föra upp en ny. Än så länge har vi sagt att antingen kommer propositionen eller så kommer det en del av betänkandet i form av en proposition . Arbetet med att analysera frågan fortsätter. Det är inte bara Statskontoret som har uttryckt farhågor för tillväxten. Jag vet att man i utredningen är övertygad om att man har utrett tillväxtfrågan, men Statskontoret, delar av och även andra experter uttrycker en stor farhåga för att detta kan bli tillväxthämmande för både kommuner och regioner. Det skulle drabba illa. Vi vill inte hamna i det problemet.Det här är genuint svårt. Jag lovar att vi arbetar så fort vi kan, men vi kan inte nonchalera de varningsklockor som kommer från Statskontoret och andra om att tillväxtfrågan inte är tillräckligt utredd. Antingen kommer en proposition eller inte, eller så kommer en liten proposition. Det är inte ett tydligt besked, men det är i alla fall någonting att hoppas på. Då kan vi hålla tummarna för att det åtminstone kommer en liten proposition eller kanske en stor - och gärna så fort som möjligt. Jag låter mig nöja med det och håller tummarna. Regeringen tar frågan om utjämning på största allvar. Jag har själv talat med ordföranden i kommittén, och jag har talat med flera kommittéledamöter. Jag har diskuterat frågan med SKL, senast . Jag har diskuterat frågan med Statskontoret, oberoende akademiker samt naturligtvis även våra egna tjänstemän.Jag delar och vånda över att vi inte har blivit färdiga . Jag kan bara lova att vi jobbar så fort vi kan. Vi tar det på största allvar, och jag hoppas att vi kan komma med mer besked .