· GZ10193 · 2012-02-02 12:29:18 — Åhörare - wherever you are! har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag avser att vidta för att snabbt och effektivt minska koldioxidutsläppen från lastbilstrafiken.Precis som är jag bekymrad över att utsläppen av växthusgaser från tunga transporter ökar. Den korrekta siffran för ökningen av utsläppen från tunga fordon ska dock vara , enligt av den 19 december 2011.Siffrorna visar också att utsläppen från tunga transporter i stort följer den ekonomiska konjunkturen med lägre utsläpp under den ekonomiska krisen 2008.Det går emellertid inte att jämföra personbilstrafiken med lastbilstrafiken, som gör. Lastbilstrafiken har en mycket större press på sig än personbilstrafiken att vara så bränsleeffektiv som möjligt. Lastbilstillverkarnas kunder, det vill säga åkerierna, är bra på att ställa krav på låg bränsleförbrukning eftersom bränslekostnaden står för närmare en tredjedel av åkeriernas utgifter. Dessutom är lastbilarna ofta individuellt designade efter kundens önskemål, vilket gör det svårt att med generella incitament påverka bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen.Den positiva trenden med minskade utsläpp från personbilarna kan till stor del härledas till införandet av EU:s koldioxidkrav för personbilar. går det inte att ställa liknande koldioxidkrav på tunga fordon eftersom det saknas en enhetlig metod för att mäta bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från hela tunga fordon. Den metod som finns gäller endast för motorer exklusive chassi, hytt, längd med mera. har därför tagit initiativ till ett EU-program för att utveckla en mätmetod för bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från hela tunga fordon.De primära styrmedlen på nationell nivå för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn generellt, och från lastbilstrafiken i synnerhet, är energi- och koldioxidskatten på fossila drivmedel som bensin och diesel. Dessa styrmedel har samma effekt som en kilometerskatt eller en avståndsbaserad vägslitageavgift men är mer kostnadseffektiva.I syfte att öka användningen av alternativa drivmedel och därmed minska koldioxidutsläppen är biodrivmedel befriade från både energi- och koldioxidskatt. Vidare satsar regeringen på järnväg - detta för att vitalisera järnvägssektorn och bidra till att öka konkurrenskraften för godstrafik på järnväg jämfört med tunga vägtransporter.Den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta arbete med att minska utsläppen från transporter. pågår ett arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Jag vill börja med att tacka miljöministern för svaret. Det är bra att hon i alla fall till orden är lika bekymrad som jag är. Verklighetsbilden är ju att utsläppen från den tunga trafiken ökar kraftigt. rasar i miljörankning efter miljörankning. står stilla.Sanningen är att järnvägen har den lägsta förtroendesiffran sedan mätningarna började. av kombitrafiken på järnväg lades ned och flyttades över på våra vägar - något som ännu inte har fångats upp av den statistik som vi diskuterar. Detta sker uttryckligen på grund av regeringens beslut om att dubbla och tredubbla banavgiften på järnväg.Därför frågade jag statsrådet: åtgärder vill statsrådet vidta för att minska utsläppen? Och därför blev jag lite konfunderad över svaret, fru talman. Svaret består av två delar.Nummer ett är saker som statsrådet inte vill göra. Hon vill inte införa en vägslitageavgift för att minska utsläppen från den tunga trafiken. Hon vill inte öka koldioxidskatten trots att hon i sitt eget svar pekar ut det som det viktigaste styrmedlet och det som man ska använda. Trots att utsläppen har ökat har alliansregeringen lovat att inte höja koldioxidskatten under den här mandatperioden. Om det nu är det effektivaste styrmedlet - varför använder ni då inte det när utsläppen ökar?Den andra huvudbeståndsdelen i statsrådets svar är saker som beslutades om innan utsläppen började öka och som med förlov sagt borde leda till att utsläppsökningarna fortsätter.Därför vill jag ge statsrådet en chans till. faller i miljörankningarna. Den tunga trafiken står för de kraftigaste utsläppen. På vilket sätt vill statsrådet minska utsläppen från den tunga trafiken? Jag är inte riktigt säker på om interpellationen är ställd till rätt minister, men jag ska besvara den utifrån min portfölj. Jag får be interpellanten återkomma till ansvarigt statsråd när det gäller trafiksystemplanering.Rent generellt kan jag säga att det alltid är ett problem när det handlar om att sammanväga intresset av en bättre miljö och minskade klimatutsläpp med intresset av jobb i . Vi vet var den tunga industrin finns någonstans geografiskt, och vi vet att en del av detta gods kan gå på järnväg. Det är också anledningen till att regeringen satsar på järnväg på ett sätt som inte har skett i det här landet. Vi diskuterar också oerhört mycket hur godstransporterna ska kunna gå. I den offentliga debatten har det varit fokus på persontransporter. Men jag tror att det är viktigt att också diskutera godstransporterna tydligare och mer publikt.Men vi har ett problem i vårt avlånga land. Vi har gruvorna, vi har stålet, och vi har skogen till stor del långt bort ifrån sina marknader. Man måste kunna transportera sina varor på ett konkurrenskraftigt sätt. Därför tror jag att det är en korg av olika styrmedel som bör användas för att inte slå sönder konkurrenskraften för vår industri. Vi ska ju kunna nå de tuffa miljömål och klimatmål som vi har i minskade utsläpp till 2020, med en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och med nettoutsläpp på noll. Detta är en svår avvägning. Jag är inte beredd att lägga fram förslag som bara tar hänsyn till den ena aspekten. Vi måste hitta en avvägning.Det andra som är viktigt är att titta på vad regeringen satsar på i energiforskning och förnybara drivmedel. Och hur tar sig detta uttryck i den svenska industrin? Jag ska be att få återkomma i nästa svar med vad det är för teknisk utveckling som är på gång i sektorn. Jag ska för protokollets och de intresserade lyssnarnas skull börja med att klargöra att det är regeringen själv som avgör vilket statsråd som svarar på interpellationerna. Denna bedömning står statsrådet själv för.Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp gruvindustrin, stålindustrin, skogen och behovet av näringslivsutveckling. Det är något som ligger oss socialdemokrater varmt om hjärtat. Alla dessa tre branscher har det gemensamt att majoriteten av deras transporter sker på järnväg - den järnväg där statsrådet vill tredubbla banavgifterna. Jag skulle gärna vilja att du svarar på hur det kan leda till att konkurrenskraften för gruvorna, för stålet och för pappersmassan kommer att öka. Jag förstår inte det.Du kan också svara på hur det skulle kunna föra över mer gods från väg till järnväg. Det rimliga är väl att de drar samma slutsats som kombitrafiken har gjort: Det finns inte förutsättningar att få bra lönsamhet på järnväg när järnvägen står still och ni tredubblar banavgifterna.Det är sant att vi har föreslagit en avståndsbaserad vägslitageavgift. är det så att svenska åkare som åker i betalar en sådan avgift i form av kilometerskatt. Svenska åkare som åker i betalar en sådan avgift i form av kilometerskatt. Men den polska åkaren som konkurrerar med den svenska åkaren i betalar ingen sådan skatt. Den tyska åkaren som konkurrerar med den svenska åkaren i betalar inte en sådan skatt. Då vore det väl rimligt att vi likställer konkurrensförhållandena och att vi vidtar åtgärder som underlättar för att flytta över trafik från det hårt belastade vägnätet till järnvägen. Då skulle vi också kunna minska de koldioxidutsläpp som så dramatiskt ökar.Där kommer vi också in på kärnan i min interpellation. Vi ser utsläpp som ökar. Jag tror att ministerns siffra var . Det beror på vilket år man använder. Jag använde mig av Ekots siffror som de sedan korrigerade. Jag ber om ursäkt för det. Om utsläppen ökar är frågan: Vilka åtgärder vill vi vidta? Miljöministern pekar ut koldioxidskatten och säger att den är effektivare än kilometerskatten. Det är möjligt att det är så. Jag vill inte utesluta det. Jag är beredd att ta en diskussion om koldioxidskatten. Ska vi använda den? Vad får det för konkurrenseffekt? Vad får det för miljöeffekt? Jag tror att den är ett bra styrmedel. Vi har ju höjt den tillsammans med , men ingår i en regering som har utlovat att den ska vara oförändrad hela den här mandatperiodenDå är frågan: Vilka andra styrmedel har vi? Vi har föreslagit en vägslitageavgift. Det stämmer, som miljöministern säger, att den har högre systemkostnader. Den har inte så stora systemkostnader som regeringen räknar med i sin debatt, men den har högre systemkostnader än koldioxidskatten. Fördelen är att den drabbar alla som åker på svenska vägar. Den ger inte fribrev till de estniska, lettiska eller polska åkarna som kan köra på lågbeskattad diesel som de har köpt i hemlandet. Den drabbar alla åkare lika. Det är en ganska stor fördel för mig som värnar de svenska jobben i den svenska transportsektorn. Men där är miljöministerns svar detsamma. Hon vill inte använda kilometerskatten eller en vägslitageavgift, och hon vill inte använda koldioxidskatten.Då blir grundfrågan i min interpellation, som miljöministern tyvärr inte har svarat på: Vilket styrmedel vill miljöministern använda för att minska de dramatiskt växande utsläppen från den tunga lastbilstrafiken? Jag vill fylla på den argumentation som så förtjänstfullt lägger fram i den här debatten. i den debatt som jag hade med Miljöministern pratade hon om att man inte kan titta på enskilda år och att det blir hack i kurvan. Då kan vi dra ut detta och titta på just koldioxidutsläppen. Vi hade en borgerlig regering och vi har haft en borgerlig regering och fram till att den senaste statistiken kom. Där kan man enkelt utläsa att koldioxidutsläppen ökade under regeringar med centerpartistiska miljöministrar med . Sedan hade vi socialdemokratiskt ledda regeringar . Då minskade koldioxidsläppen med . Jag vill hävda att det var både låg- och högkonjunktur . Det var hög och låg arbetslöshet. Det var kalla och varma vintrar. Vi hade gruvindustri, stålindustri och alla de viktiga basnäringar som vi så gärna vill ha i . Vi hade det också, och ändå minskade koldioxidutsläppen med under de år som vi hade en socialdemokratiskt ledd regering.Det vore väldigt bra om vi kunde slippa svar där man säger vad man inte vill göra och faktiskt få höra i svaren vilka åtgärder man är beredd att vidta. En del åtgärder har man själv avfört från dagordningen, till exempel koldioxidbeskattningen som vi annars brukar vara överens om är ganska effektiv. Den här regeringen har ju lovat att den inte ska höjas under den här mandatperioden. Man vill inte ha vägslitageavgift, man vill inte ha lokala klimatinvesteringar som kan bidra till att utsläppen minskar, man vill inte ha miljöbilsbonus och så vidare. Det skulle vara vällovligt om vi fick höra vilka åtgärder man vill vidta för att minska utsläppen, och pratar vi om transporterna. Givet att man accepterar den statistikbild som radar upp här kan man bara konstatera att tillväxten i svenska ekonomin ökade under de borgerliga regeringarna. Det var också det som gav ökade utsläpp.Vi ska faktiskt klara att nå de klimatmål vi har. Vi ska klara att nå målet om minus till 2020. Vi ska klara att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Vi ska också klara av att nå nettomålet om noll klimatutsläpp till 2050.I det här sammanhanget tycker jag att vi behöver fundera över de två intressen som vi har att väga mot varandra. Det handlar om jobb, tillväxt och konkurrenskraft som ska ske på ett miljövänligt sätt. Jag är inte av den politiska åskådningen att jag tror att skatter och avgifter löser alla världens problem. Jag har en annan utgångspunkt som innebär att jag vill använda fler styrmedel än dessa. Skatter och avgifter har sin givna roll i den här korgen av åtgärder, men forskning och utveckling, innovation och satsning på infrastruktur är andra viktiga saker. Det finns en hel radda fler åtgärder som kan vidtas.Regeringen satsar på energiforskning. avsatte vi till förnybara drivmedel och utveckling av energieffektivare fordon i första hand för vägtrafiken. satsar regeringen och fordonsindustrin lika mycket i samarbetsprogrammet Fordonsstrategisk forskning och innovation. Dessutom är förnybara drivmedel i transportsektorn för bussar och lastbilar befriade från energi- och koldioxidskatt, vilket belastar budgeten med ytterligare 1 ½ miljard.Vad ger det här för resultat totalt sett? Om man möter de framgångsrika tillverkarna av tunga fordon i kan vi konstatera att AB har tagit fram lastbilar och bussar som kan drivas på flera olika typer av rena biodrivmedel, till exempel biodiesel, DME, metandiesel med mera. De säljer och levererar också dessa runt om i hela världen, också i . har också utvecklat lastbilar och bussar med parallellhybridteknik som minskar bränsleförbrukningen och CO2-utsläppen . Försäljningen av de här fordonen har precis börjat i liten skala, men det finns en stor utvecklingspotential.Scania säljer bussar som drivs med etanol, biodiesel och gas och deltar också i ett antal olika utvecklingsprojekt. Man jobbar också väldigt mycket med trafikplanering.För att nå de tuffa klimatmål som vi har i handlar det om en kombination av olika åtgärder. Det är otroligt lätt att säga att skatter och avgifter ska belasta sektorn. Det är styrmedel som till viss del fungerar, men det handlar också om att se till att svensk industri kan hitta sina råvaror och transportera sina produkter. Då måste vi ha en kombination av satsningar på järnvägar, ny teknik och innovation och billigare alternativa bränslen. Den är den kombinationen som jag tror ger det resultat som vi ska redovisa när det är beslutat att redovisning ska ske, nämligen 2020. Jag förstår att vill vänta till 2020 med att redovisa effekterna av klimatpolitiken. Hon hoppas kanske att någon annan har löst klimatproblemen till dess. Men jag är ledsen, miljöministern. Klimatproblemen finns här och nu.Under den socialdemokratiska regeringstiden ökade bruttonationalprodukten i . Under den tiden minskade utsläppen . Det är världsrekord i minskade utsläpp, och det är världsrekord i tillväxt. Den sanningen får du nog tyvärr förhålla dig till.Sedan räknar du upp en väldig massa bra åtgärder. Det är forskningsprogram och fordonsforskning. Jag välkomnar dem. Det är bra satsningar, och jag och Socialdemokraterna har stött dem här i kammaren. Problemet, miljöministern, är att utsläppen ökar, och de ökar dramatiskt. De åtgärder som du räknar upp har inte gjort någonting för att minska dem. Den åtgärd som miljöministern själv i sitt svar säger skulle vara den mest effektiva, en höjning av koldioxidskatten, vill miljöministern inte vidta.Man kan fråga sig vilken den näst effektivaste åtgärden är eftersom man inte vill använda det effektivaste verktyget i verktygslådan. Ökar utsläppen kanske inte 500 miljoner för att forska fram nya lastbilar kommer att minska utsläppen speciellt mycket.Vi har föreslagit en vägslitageavgift. Den är antagligen i paritet med eller till och med effektivare än koldioxidskatten för att minska utsläppen från lastbilstrafiken.Men den avvisar miljöministern. Då har man avvisat det effektivaste och det näst effektivaste sättet att minska våra växthusgasutsläpp. Man hackar ned i verktygslådan, och till slut lyckas man fiska upp en supermiljöbilsbonus som ska rädda utsläppen från av den svenska fordonsflottan. Detta imponerar inte. Jag vet inte riktigt hur jag ska fylla på för att toppa senaste inlägg. Det kändes som om han lyckades säga det mesta som behöver sägas i den här debatten.Man kan inte annat än småle när miljöministern som svar på mitt tidigare inlägg säger att det inte skulle ha varit tillväxt under socialdemokratiska regeringar och att det var därför vi lyckades minska koldioxidutsläppen med . berättade hur det faktiskt såg ut under den socialdemokratiska regeringstiden: Vi ökade bnp och klarade av att minska koldioxidutsläppen.Det man kan fundera på är den koppling som miljöministern gjorde, kanske utan att riktigt tänka på det, för det säger i och för sig det som vi går och funderar på allihop: Är det verkligen så att den här regeringen har tänkt klara klimatambitionerna genom att ha lågkonjunktur och hoppas på varma vintrar?Uppenbarligen tror miljöministern att det enda sättet att minska utsläppen är att bedriva en politik utan tillväxt. Det är fantastiskt, och jag undrar om det är den moderatledda regeringens politik. Det känns lika svajigt som när vi för sedan i ett inslag i Rapport kunde höra miljöministern hävda att det var regeringens politik att biltrafiken skulle minska. Sedan kom infrastrukturministern i samma inslag och sade att det var det inte alls det, utan biltrafiken skulle faktiskt öka.Jag har försökt få statsministern att svara på frågan om vilken politik som gäller från den . Han lämnade över frågan till infrastrukturministern, och där fick vi väl svaret.Var lite varsam om orden och visa lite mer handling! Vi vet ju vad miljöministern inte vill göra, men vad är det hon vill göra? Jag konstaterar, precis som i det förra interpellationssvaret, att åtagande enligt Kyotoprotokollet uppfylls med råge. Jag konstaterar att om man tittar på statistiken i taget, nämligen som vi diskuterar, , så är vi på väg mot att klara de mål som är uppsatta, och de målen ska . Det vore klädsamt om interpellanterna nämnde det i sammanhanget.Dessutom kan jag bara konstatera att interpellanten själv säger att vägslitageavgiften är byråkratisk och krånglig. Det tycker jag också, och jag tycker därför att det är en åtgärd som ökar byråkratin utan att möjligen ge de effekter som behövs.Det är nämligen så här att teknik och innovation är inga udda små verktyg för att klara klimatmålen. Teknik och innovation är kanske det viktigaste vi har. Om man nu är positivt inställd till forskning och utveckling är det någonting som man i och för sig kan skratta åt i kammare, men det ger faktiskt resultat i verkligheten, det syns i produktionen hos både och och det kommer också att synas i klimatstatistiken.