· GZ10310 · 2012-04-10 15:52:04 — har ställt ett antal frågor angående infrastruktur i Pajala.Vilka åtgärder, förutom det futuristiska eltradarförslaget, planeras för att säkerställa transporterna av malm mellan och ?Vilka åtgärder planeras för att stärka vägnätet i övrigt i kommun, främst vad gäller väg 99 och väg 392?Vilka åtgärder planeras för att förstärka flygtrafiken till och från Pajala-Ylläs airport?Vilka åtgärder planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik till och från ?När det gäller svar på frågan angående åtgärder som planeras för att säkerställa transporter och för att stärka vägnätet i övrigt hänvisar jag till det uppdrag som regeringen gav till . Regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i kommun och i kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande transportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. Uppdraget kan innefatta förbättringsåtgärder på det befintliga statliga vägnätet såväl som ny infrastruktur. I uppdraget ingår dessutom att undersöka förutsättningarna för att bedriva vägtransporter med fordon som drivs av elektricitet. Uppdraget ska redovisas till senast den 1 juni 2012.Länsstyrelsen i har ansvar för att prioritera investeringar på och väg 392. har genomfört drift- och underhållsåtgärder på och 392 för att möta den ökade transportvolymen av insatsvaror till gruvområdet. Väg 99, delen Kaunisvaara-Autio, ingår i det utredningsarbete som tillsammans med andra intressenter bedrivit 2011-2012.När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att förstärka flygtrafiken till och från Pajala-Ylläs airport börjar jag med att konstatera att den svenska inrikes flygtrafiken är avreglerad. Om en regionalpolitiskt viktig linje inte kan klara sig på egna ben kan staten gå in och upphandla trafiken på den linjen. Detta sker i så fall genom , som också har upphandlat trafiken på linjen mellan och . Detta betyder att trafikunderlaget på linjen inte är tillräckligt för att trafiken ska kunna bedrivas på rent kommersiella grunder.Staten har gjort betydande insatser för att ge goda förutsättningar för att man ska kunna resa med flyg till och från . Dels har staten varit med och finansierat byggandet av flygplatsen. Dels subventionerar staten den upphandlade trafiken mellan och med betydande belopp. Och dels utgår statligt driftsbidrag till flygplatsen. Eftersom, såvitt jag förstår, det finns gott om ledig kapacitet ser jag positivt på om flygplatsen och flyglinjen kan komma att utnyttjas i större omfattning. Regeringen planerar inga särskilda ytterligare åtgärder när det gäller flygtrafiken till Pajala.När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik ligger ansvaret i regeringen hos it- och energiminister . Jag kan meddela att regeringens it-politik bygger på väl fungerande marknader och att det i första hand är operatörerna som ska tillgodose användarnas behov av bra och prisvärda tjänster, såväl i som i . Statens huvudsakliga ansvar är att se till att marknaden fungerar effektivt och att det finns goda förutsättningar för att driva verksamhet i alla delar av landet. Kommuners, läns och regioners engagemang är viktigt. Även samspelet mellan samhällets alla nivåer och näringslivet är av betydelse. I områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande och allmänna intressen inte tillgodoses måste dock det offentliga under vissa omständigheter träda in. Regeringen gör därför riktade insatser och satsar en halv miljard på bredbandsutbyggnad i områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut. Dessutom kommer Post- och tilldelning av tillstånd i det så kallade 800-megahertzbandet att få stor betydelse för bredbandstillgången i glest befolkade områden. I bandet finns ett täckningskrav som innebär att en aktör ska använda för att erbjuda bredbandstäckning till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som saknar möjlighet till bredband med en hastighet om minst . Jag ber naturligtvis att få tacka för svaret. Och jag kan inte låta bli att konstatera att det den här gången i alla fall är rätt vägar som tas upp i svaret. Dessutom är det rätt flygplats och rätt kommuner när det gäller infrastruktursatsningarna.Men det hjälper inte. Statsrådet och regeringen verkar inte förstå vad som sker i en kommun som minskat i befolkning och som verksamheter ständigt flyttat ifrån men som ska ställa om till expansion.När statsministern var på besök i blev det här tydligt. Någon som helst förståelse för att en kommun i denna situation behöver hjälp för att expansionen ska fungera på bästa sätt verkar inte finnas.Pajala är en kommun som är lyckligt lottad. De järnmalmsfyndigheter som man vetat finns där har med den marknadsutveckling som skett blivit brytvärda. Men malm som man tar upp ur marken är inte värd någonting förrän man tillför transporter. Transporter kräver infrastruktur för att fungera.Det regeringen givit besked om är att man ska utreda om eldrivna långtradare kan vara en lösning - sedan är det lite annat också. Det kan de säkert bli - det tvivlar jag inte på - men det kommer kanske inte att ske inom den närmaste . Det som finns är en och experimentväg på utanför Berlin.Den forskning som bedrivits i av visar att det här kan vara en lösning för långtradartransporter på motorväg i . pratar vi om en väg som är och som går genom glesbygd och som, minst sagt, är av mindre god kvalitet.Jag tror att en järnväg mellan och är en bättre lösning. Vi vet dessutom att det fungerar.Men att frakta malmen är bara ett av de problem som måste lösas när det gäller infrastrukturen i . Väg 99 söder om ned mot och väg 392 ned mot måste också rustas upp för att klara det ökade tryck som blir följden av expansionen i Pajala.Ingen kommun vill ha en situation där de som arbetar i kommunen efter väl förrättat värv åker hem till en annan kommun i , eller . Naturligtvis vill man att de som arbetar inom kommunen ska bosätta sig där. Därför är infrastrukturen i så viktig.Jag tar i min interpellation upp telefonifrågan. Jag vet att det egentligen är ett annat statsråd som har det ansvarsområdet. Därför ska jag nöja mig med att konstatera att stora delar av kommun kan vara utan fast telefon, bredband och mobiltelefon. Så får det naturligtvis inte vara. Inte heller är det rimligt att man ska använda sig av det finska nätet, eftersom det innebär att det blir betydligt ökade kostnader för den enskilde. Men flyget är definitivt statsrådets ansvarsområde. I svaret sägs att inga planer finns för att expandera flygtrafiken till och från . Enligt min mening är det precis vad man nu borde planera för - inte sätta i gång med, men planera för. Ett internationellt företag som behöver snabba kommunikationer. De företag som etablerar sig kring gruvnäringen är företag med samma behov. Om man verkligen vill att människor ska bosätta sig i borde man dessutom värna snabba och bra persontransporter. Allt detta talar för att man borde planera för en expansion också av flyget.Fru talman! Regeringens passivitet duger inte. Man måste inta en aktivare roll för att säkra utvecklingen i . kommer det interpellationsdebatter om att säkra utvecklingen på lång sikt och om jämställdhet just ur perspektiv. kommer också bostadsförsörjning och arbetsmarknadssituation att debatteras.Jag vill med detta konstatera att mycket mer måste göras. Staten måste ta sin del av ansvaret. När och användes som arbetskraftsreserv och Ams betydde "alla måste söderut" fanns det en rad stöd för att detta skulle kunna fungera. är tiden mogen för det omvända: Staten måste ta sitt ansvar för . Infrastrukturministern har aviserat att en kompletterande infrastrukturplan ska presenteras för . Från sida har vi drivit på vikten av hållbara malmtransporter, och vi har särskilt lyft fram behovet av järnväg mellan och . Det behövs ett ekologiskt hållbart tranportsystem, och järnvägen utgör ett modernt, effektivt, miljövänligt och hållbart sätt att transportera Kaunisvaaramalmen på.Jag vill passa på att än en gång upprepa följande: I norra är vi i en historiskt mycket positiv utvecklingsfas. 200 miljarder kommer att investeras under den närmaste tioårsperioden.Fru talman! Jag besökte och blev imponerad över att man redan hade bestämt sig för att utöka sin hamnkapacitet för att kunna skeppa ut malmen från Kaunisvaara. Det var alltså klart , hösten 2011.I har det än så länge inte hänt speciellt mycket. gav infrastrukturministern ett uppdrag till , och jag citerar uppdragets innehåll, "att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i kommun och i kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande tranportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. Uppdraget kan innefatta förbättringsåtgärder på det befintliga statliga vägnätet såväl som ny infrastruktur. I uppdraget ingår dessutom att undersöka förutsättningarna för att bedriva vägtransporter med fordon som drivs av elektricitet." ska redovisa resultatet.Fru talman! Jag undrar vad infrastrukturministern lägger i orden "ny infrastruktur". Innebär det enbart nya vägar, eller kan det komma att handla om ny järnväg? såg jag i Nordnytt infrastrukturministern tala sig varm för trådtradare mellan och . Infrastrukturministern sade att det skulle kosta 1 miljard att elektrifiera dessa malmtransporter. Jag ställer mycket stora frågetecken kring trafiksäkerhetsfrågorna.Kommer andra trafikanter att kunna trafikera denna väg som lastbilar kör med åtta minuters intervall? Om dessa sedan ska tillbaka innebär det lastbilar i båda riktningar, med kanske högst fyra minuters intervall, och då blir det ännu mindre tid för andra trafikanter att färdas på dessa vägar. Var ska all annan näring, såsom skogsnäring och besöksnäring, bedriva sina transporter, för att inte tala om alla som bor i området och behöver åka på dessa vägar?Man talar om att det är mycket billigare att satsa på elektrifierad lastbilstrafik än på järnvägar. Frågan är om det inte borde satsas på elektrifierad lastbilstrafik i områden där det redan finns en bra infrastruktur, typ motorvägar.Fru talman! och behöver ett modernt, effektivt, miljövänligt och hållbart sätt att transportera malm, precis som alla andra delar av landet. På samma sätt som regeringarna i och samarbetade för att få Botniska korridoren med i det transeuropeiska transportnätet TEN-T borde dessa regeringar kunna samarbeta med varandra om järnväg mellan och . Det finns betydande nytta med att skapa ett nytt godsstråk mellan och de isfria hamnarna i . Att det händer saker i och kring kan ses som ett problem eller så kan det ses som en fantastisk möjlighet. Jag har talat med det tidigare kommunalrådet i och hört om den otroliga resa det är att från att under närmare ha jobbat med avveckling nu börja tala om utveckling. nämnde lite grann om det i sitt inlägg.Däremot tycker jag att ger en väldigt orättvis bild när han säger att regeringen ingenting gör och att ingenting händer i fråga om , särskilt vad gäller gruvnäringen som sådan och det som är en följd av gruvetablering, och också kommunen i övrigt. Antingen är det, fru talman, en medveten strategi att uttala sig på det sättet eller så handlar det om okunskap eller brist på information, vilket jag i så fall hoppas att vi med den här debatten kan råda bot på.När det gäller arbetet för gruvorna har det förts ganska täta diskussioner. Vi har en särskild person som sitter som spindeln i nätet vid och jobbar med koppling till olika departement. Inom samordnar vi de olika statsrådens ansvarsområden för att se vad som kan göras i infrastrukturen. Då gäller det inte enbart väg- och järnvägstransporter utan hela den uppbyggnad som följer av gruvans etablering och av att människor kommer att jobba i Pajalaområdet och förhoppningsvis också kommer att bosätta sig där. Det medför konsekvenser i form av behov av barnomsorg, skola, äldreomsorg och annat. Även det finns med.Låt mig så gå till den konkreta frågan, som både och tar upp, nämligen hur man kan ha långsiktighet och hållbarhet i transporter, inte minst mellan och , innan man sedan kommer in på trafikering där vi vet att malmen till största delen kommer att gå vidare till Narvik.Det arbetet har pågått i två steg, i så kallade åtgärdsval, där man har tittat på strategier. Det ena har man kommit långt med. Man har haft ett gränsöverskridande arbete vad gäller och Ofotenbanan. pågår ett arbete gällande Kaunisvaara till och med omnejd. Bland annat kommer väg 99, som har med i sin fråga, men också väg 392 upp i den diskussionen. Väg 392, som inte berörs på samma sätt som väg 99, kommer dock inte med riktigt lika mycket.Det talas om en järnväg, och jag kan säga att också det har tittats på. är orolig för eltradarna, att de enligt honom låter futuristiska och kanske kan finnas på plats . Då är frågan: Hur kan det ta för en järnväg att komma på plats de 15 milen och till vilken kostnad? Generellt vet vi att en mil järnväg kostar 1 miljard. Det betyder 15 miljarder. Just nu finns ett företag som är berett att komma i gång och ha sin första leverans till kund . Med det som fokus jobbar vi tätt ihop med alla berörda för att se om och hur befintlig väg kan stärkas upp, och vi jobbar med dispens för tunga lastbilar till att börja med.I det uppdrag som tog upp har det funnits tankar om hur man kan hitta en långsiktig lösning, att pröva någonting nytt som kanske är miljömässigt hållbart och trafiksäkert. Därför ingår i uppdraget att även titta på elvägar. Det ska göras i samklang med människorna som bor i och kring området så att de känner att de har en trafiksäkerhet och en framkomlighet som är anpassad för alla. Vägarnas betydelse för infrastrukturen i tror jag inte att vi nog mycket kan betona. Väg 99 är direkt berörd av malmtransporterna. Det är en helt undermålig väg som måste stärkas upp. Väg 392 har en annan betydelse, nämligen att också andra varor och transporter till ska fungera så att människor ska kunna leva och bo där, kunna ha den service som är rimlig i ett samhälle av storlek, som dessutom är ett växande samhälle, precis som ministern säger.Pajala är en lyckligt lottad kommun, för man har en möjlighet att expandera och komma ifrån en långvarig situation med minskande befolkning. Hur demografin ser ut i kommun ska vi bara inte prata om. har den äldsta befolkningen i . Men som sagt kommer detta att komma upp i andra interpellationsdebatter, både och längre fram, så det ska vi inte ägna tid åt nu.Vad gäller malmfrakterna kan man till att börja med som sade fråga sig hur rimligt det egentligen är i längden att ha lastbilar som kör på de här vägarna kanske om det är eller var sjätte om det är . 90 tons lastbilar från sovrumsfönstret - det finns människor som bor från vägen - är inte alls rimligt. är det inte rimligt att man ska ha den typen av lösning för transporter, oavsett om bilarna drivs med el eller inte. I stället måste det vara rimligt att man använder sig av de möjligheter som finns; det gråberg som gruvan alstrar kan man lägga ut och bygga järnvägsbanken med. En mycket stor del av råvaran kan man använda på det sättet.Eltradare tror jag är en möjlig väg att gå för att få bort en hel del av utsläppen från tung trafik och så vidare, men det gäller framför allt efter våra motorvägar. har också visat med sin forskning att det är fullt möjligt att göra detta där. Men efter den här vägen? Det är en självklarhet att man måste titta på frågan, men jag måste säga att jag inte tror på det projektet.Om dessutom bilar med den vikten ska köra efter den här vägen måste man bygga om vägen helt och hållet. Den har inte den bärigheten. Broarna har inte den bärigheten. Då säger man att det kostar en tiondel - tror jag att det var - av vad det kostar att bygga en järnväg. Men då räknar man inte med att man måste bygga om hela vägen; det kostar också en massa pengar.Malmen kommer att räcka under betydligt än vad man tror . Det är jag helt övertygad om. Man kommer att hitta malm så det räcker att bryta i kanske uppåt däruppe. Med de möjligheter som finns tror jag att det i alla fall är rimligt att bygga en järnväg på denna sträcka. Jag skulle vilja upprepa min frågeställning. Det var väldigt framgångsrikt när infrastruktur- och försvarsministern jobbade tillsammans med motsvarigheten i och fick Botniska korridoren att komma med i EU:s TEN-T-projekt, alltså det transeuropeiska transportnätet. Det finns andra fondmöjligheter där, och jag funderar på om det inte skulle kunna bli lika framgångsrikt om och samarbetade för att få det godsstråk som jag nämnde i slutet av mitt förra anförande, så att man kommer i kontakt med och de isfria hamnarna. Järnvägssträckan skulle kunna vara en sådan förutsättning. Det behövs en sträcka mellan Kaunisvaara och den finska sidan. Där finns det en befintlig järnväg.Det här skulle kunna vara någonting som pekade på en stor utvecklingspotential för det här området. Just nu är det inom det här området så att man äntligen, vill jag påstå, har fått möjligheter att få denna efterlängtade gruva till stånd och kan få malm på ett lönsamt sätt. Det har också framkommit, precis som var inne på, att livstiden för denna gruva kommer att vara längre än man tror.Det hade varit intressant om man i detta sammanhang hade kunnat ge ett utredningsuppdrag i den riktning som jag nu nämnde. Redan när diskussionerna kom upp en gång historiskt när skulle börja bryta malm i och kring fördes en ganska stark diskussion med . Tanken var att man skulle gå över till den finska sidan och skeppa ut från Kemi hamn. blev det inte på det sättet. Snarare är det så att olika händelser har givit vid handen att just för att har plats och mark att kunna kombinera frakten har fokus utifrån rådande tidssituation på den svenska sidan mer legat på transporter över till . Det behöver för den skull inte utesluta att vi kan komma att behöva mer av godsstråk över till den finska sidan. Däremot tror jag att det här tidsperspektivet är lite för snävt för det.Det som verkligen ligger nära till hands, och som också ger uttryck för, är att den väg som finns inte har den bärighet som krävs för att man ska kunna köra vanliga lastbilar där, inte heller tunga lastbilar, inte ens de som kommer att få dispens. Det kommer att behöva göras investeringar för den vägtrafiken också.Jag ska själv upp till igen . Då kommer också en del företag att vara med, inte minst , som är en av intressenterna när det gäller ellastbilar. Vi kan se på deras inställning till vad som är möjligt. Må vara, fru talman, att inte tror på eltradare, men vi kan se om detta utvecklingsmässigt kan vara ett bra demonstrationsprojekt som vi kan ha nytta av i andra delar av landet.Det är bara att titta i området runt ikring, om vi bortser från Bergslagen, som också är ett rikt område. Vi har nya gruvor på gång utanför . Vi har koppargruvor på gång utanför . Om varje gruva som dyker upp ska ha en ny järnväg är det en fantastisk utmaning i sig, men det är svårt att hinna med det, och hur ska vi prioritera in det i budgeten?Leif har tidigare nämnt att företagen också kan vara med och betala för investeringar. Det finns diskussioner om detta. För järnvägen är naturligtvis detta egentligen det mest optimala när vi pratar om långa och tunga transporter, även långsiktigt. Men det är också en kostnadsfråga. Då blir frågan: Kan man använda banavgifter till sådant här? Till viss del kan man det, till viss del inte. Vi har gjort det utifrån när det gäller insatser på . Men det finns också en tveksamhet från företagens sida inför att vara med och betala när infrastruktur ska vara ett statligt ansvar. Hur kan man hantera banavgifter så att de inte blir ett problem eller diskriminerar andra som kör på banan? Det är lite tricksigt. Vi kan heller inte höja banavgifter hur som helst. Men vi tittar på det också för att se hur vi kan hitta lösningar.Jag står fast vid att lösningen att ha vanliga lastbilar som går på den här vägen inte är optimal. Men det blir en hanteringsfråga för att klara den första leverans som går ut till kund 2013. Det är det första som vi har tittat på. Det andra handlar om att titta på infrastrukturen. Det ingår i det uppdrag som nämnde och som jag tog upp inledningsvis i mitt svar.Siv Holma frågade om ny infrastruktur. Det kan vara en helt ny väg. Det kan vara en järnväg, vilket man till viss del redan har tittat på tidigare. Men det kan också vara en elväg för lastbilar, vilket skulle kunna vara utmärkt där vi både har kraft på plats och har en ny utmaning miljömässigt. är vi i den lyckliga omständigheten att det finns någonting som heter . Om det skulle komma till stånd en gruva i kan vi i alla fall använda den. Det blir inte speciellt många kilometer man behöver frakta efter väg för att komma till den banan i så fall. Men den kommer också att kräva sina upprustningar för att kunna fungera som malmtransportled, för den sämsta delen av är just den mellan och Gällivare.När det gäller banavgifter kommer det inte att gå någon annan trafik på en järnväg mellan och än malmtransporter. Det innebär att man nästan kan likställa det med en form av industrispår. Det är visserligen väldigt långt men är trots allt detta.Det borde kunna öppna för möjligheten att ta ut banavgifter. Men man måste komma ihåg att man inte kan plocka ut hela vinsten i banavgifter. Företagen måste också ha en rimlig chans att överleva på marknaden.En fråga som jag tog upp i min interpellation var frågan om it och telefoni. är det inte ministerns ansvarsområde. Men jag måste ändå få säga att är en kommun som är väldigt hårt ansatt av avbrott i både telefoni och bredband och dessutom i mobiltelefonerna.För de gamla som bor i kommunen är det en ren trygghetsfråga. Det är en självklarhet med larm och annat. För de människor som vill kunna bedriva affärsverksamhet är det nästan omöjligt. Jag har sett många och långa reportage i tidningarna hos oss om detta fenomen.Detta måste åtgärdas. Felet ligger i infrastrukturen. Den är gammal, och det är inte gjort någonting åt det sedan den egentligen byggdes. Här måste samhället gå in med pengar och göra någonting åt det hela. Detta är en mycket viktig interpellation om infrastruktur för att möjliggöra ytterligare export till gagn för hela vårt land. Det är av bnp som utgörs av export. Stora delar av den exporttillgången kommer från de norra delarna i vårt land och från gruvnäringen som just nu diskuteras.När vi numera diskuterar infrastrukturfrågorna i tenderar vi att inte vara så modiga. Vi kommer inte så fort till beslut om vi törs göra det. Jag drar mig till minnes och har läst på lite grann historia om hur infrastrukturen byggdes upp i och framför allt uppåt de norra delarna.I slutet av 1800-talet fattade man beslut om Stambanan som också färdigställdes . Man fattade också ett beslut om som färdigställdes . Då var ett av fattigaste länder. Men man hade modet trots att man var fattig att fatta dessa beslut.Tyvärr var det bara män i den här . Tänk om de inte hade funnits. Då hade vi inte haft dessa exporttillgångar som vi har och som är så oerhört betydelsefulla. Det gör att man kan öka exporten avsevärt till gagn för hela landet.I det här landet är det ofta så att vi talar, talar och talar, men vi kommer inte till skott. Jag har haft väldigt mycket att göra med våra finska vänner. De brukar säga så här: Ni svenskar diskuterar och diskuterar. Så svär de och säger: Man måste också göra någonting.Jag tror att det behövs mer action. Jag hoppas att infrastruktur- och försvarsministern kan övertala kassahållaren så att det börjar hända någonting med infrastrukturen så att vi kan få ännu mer intäkter till detta land. Låt mig börja där slutade. Det behövs mer action, och det går inte så fort. Jag delar inte riktigt den beskrivningen av verkligheten.När det väl börjar bli konkurrens till plus att börjar gå som tåget och med en fantastisk framfart, och till och med ligger före när det gäller att få ut malm, var regeringen där.