· H01077 · 2012-11-27 21:28:29 — Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Varslen duggar tätt, och många människor drabbas. Konjunkturen inom flera branscher bromsar in. Det finns ännu lite tid, , att göra någon sorts analys av hur du ser på det som händer i och vad det kommer att få för konsekvenser för möjligheter att konkurrera. måste man försöka få perspektiv på hur allvarligt läget är. Jag håller mig nu till . , under ministären Bildt, varslades 28 000 i länet. , också en ministär med Bildt, varslades 20 000. är det, enligt , 12 500; min siffra är lite annorlunda, men i den storleksordningen. Det visar att det är allvarligt när det gäller storleksordningen, men möjligen är vi - om vi bortser från all partipolitik - något bättre förberedda.Jag tror i motsats till att en mycket viktig anledning till det är jobbskatteavdraget. Folk har lite mer pengar. Vi har kunnat hålla uppe konjunkturen något bättre . Utrikes är det samma elände som förut. Många företag har svårt med exporten.Låt mig avslutningsvis, herr talman, säga att när man ser på olika näringar - vi kommer snart till en debatt om besökningsnäringen, som är mycket viktig för hela vårt land - måste man, utöver utbildning och forskning, också fundera på finansieringsfrågorna för småföretag och även för stora. När det gäller , liksom andra län, har vi inte vidtagit alla de åtgärder som är möjliga. Man ska till exempel kunna satsa mer på nyföretagande och infrastruktur. Jag vill tacka för alla inlägg. Jag har lyssnat in dem ordentligt, och jag vill hävda att jag bemötte både några av farhågorna och frågorna i det förra inlägget.Jag skulle vilja säga att om man tittar på den statistik som finns över varsel i landet ser man att ligger högst när det gäller antal, men som andel av befolkningen ser vi att , de södra delarna av , , alltså tunga industrilän, drabbas oerhört hårt. När nästan 350 personer drabbas i exempelvis är det ett mycket hårt slag mot orten. Det är svårt att hitta en annan arbetsgivare, och därför är det stor skillnad om stora varsel drabbar dynamiska regioner som eller om de drabbar mindre orter ute i glesbygden. Den respekten tycker jag att vi måste ha i debatten.Sverige ska konkurrera med höga löner. ska konkurrera med kvalitet och innovation. Det är av den anledningen jag och min företrädare på jobbat med en innovationsstrategi som vi nu har lanserat. Det är också av den anledningen vi placerat ett industriforskningsinstitut i , för att svara konkret på fråga. Vi tror att det är viktigt att stärka forskningsinstituten gentemot små och medelstora företag inom processindustrin.Vi ska dock vara noga med att komma ihåg att vi ska konkurrera med höga löner och kvalitet i den globala konkurrensen. är det viktigt att komma ihåg att vi har ett stort utanförskap bland invandrare, bland unga människor, inte minst, och bland människor med funktionsnedsättning. Där krävs lite olika åtgärder. En är de yrkesintroduktionsavtal som har slutit, som har slutit, som Handels har slutit. Det är viktiga delar där man, till en lite lägre lön, kombinerar utbildning och jobb för att på det sättet komma in på arbetsmarknaden.Jag hoppas att parterna och regeringen i vår jobbpakt hittar ytterligare steg framåt för att sänka trösklarna för dem som står utanför både a-kassa och lön så att de kan komma in i värmen och tryggheten och få vara med och konkurrera med övriga världen genom högre löner och högre kvalitet i våra tjänster och produkter.Matchningen är en viktig fråga som lyfte upp. Där jobbar vi bland annat med kompetensplattformar. När jag satt en heldag med regionförbundsordförandena i diverse kulörer, inklusive Socialdemokraterna, lyfte de fram betydelsen av kompetensplattformarna som vi införde 2010 och även vikten av att förstärka dem.Vi kommer från regeringens sida att meddela exakt hur vi kommer att förstärka kompetensplattformarna. Det handlar om hur vi ska matcha kompetensförsörjningen i , i och även här i . Där har man lite olika profiler beroende på vilka prioriteringar länen gör. säger: Vi använder våra resurser smartare. Jag vet inte om dubblerade arbetsgivaravgifter, dubblerad restaurangmoms, lastbilsskatt och annat är den väg som man ska gå för att se till att unga får jobb och att företag i glesbygden ska överleva. Jag tror nämligen att det är helt fel väg. Däremot tror jag att vi måste satsa på en aktiv arbetsmarknadspolitik, fler utbildningsplatser i hela landet, infrastruktur, forskning, innovation och att fler ska få chansen till en lön och därmed klättra i karriären. Det är saker som vi behöver se till. Det är det som ligger i den investeringsbudget som vi lade fram och som förhoppningsvis kommer att klubbas igenom i och träda i kraft från . Jag tackar för försök till svar. Jag tycker fortfarande att vi lägger fram en mycket smartare budget. Sedan ska jag kanske påminna näringsministern om att vi inte har delat upp det. Vi har inte investeringsbudgetar, utan vi har en budget . Vi antar här i en årlig budget. Men vi socialdemokrater vill satsa på investeringar. Vi vill bygga om till exempel allmännyttan och se till att vi får miljösmartare bostäder, och vi vill investera i miljöteknik och se till att vi får fram jobb på det sättet. Jag blir inte riktigt klok på det som säger eftersom hon säger att vi ska konkurrera med högre löner. Men är hon den i regeringen som har varit tuffast och sagt att man gott kan acceptera ingångslöner och därmed lägre löner, vilket är det som hon menar. Ni har försämrat tryggheten på arbetsmarknaden. Ni har slagit sönder arbetsmarknadspolitiken, slagit sönder omskolningsmöjligheterna och slagit sönder tryggheten. Ni har ångrat er lite grann och försöker rätta till det som ni har gjort. Det som ni nu lappar och lagar kallar ni för stora satsningar. Men i själva verket försöker ni rätta till det som ni har förstört när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Även inom näringspolitiken saknar jag väldigt mycket satsningar på till exempel den digitala tillväxten och satsningar på SLU i som borde ha möjligheter till forskning inom de areella näringarna. Jag skulle också vilja se satsningar på högskolan i . Men naturligtvis vill jag ha en satsning på en bra näringspolitik värd namnet i hela landet. Det ser jag inte . Jag delar uppfattning om att det är viktigt med infrastrukturinvesteringar. Problemet är att ledtiden för infrastrukturinvesteringar, som långsiktigt är mycket viktiga för landets näringsliv, är mycket lång med planprocesser och annat. Det gör att om man startar en process och skickar ut en signal nu har det ingen effekt på den rådande konjunkturen. Den har långsiktiga strukturella effekter. Här har vi ett problem. Våra myndigheter har inte planer i byrålådan som de hade . Det gör att det inte längre går att bara skicka ut pengar och att man sedan börjar bygga, utan planprocesserna gör att det är väldigt lång ledtid för detta. Därför kan jag delar uppfattning att detta långsiktigt är viktigt, men det har inte en stimulanseffekt i detta akuta läge. Det är det som jag frågar efter. Var är finansieringsmöjligheterna för småföretag? Vilka åtgärder vill man vidta för att få i gång byggandet? Det kan man få i gång snabbare, kanske genom att skicka ut pengar till kommunerna för att de ska göra investeringar. Det har snabba effekter. Men att skicka pengar till för att de ska börja bygga något om tre, fyra, fem eller har ingen effekt i det rådande konjunkturläget. Det är dessa snabba åtgärder som behövs för att landets arbetslösa ska få hjälp . Det återstår fortfarande ett antal minuters talartid, näringsministern. Skulle inte näringsministern åtminstone kunna lätta lite på förlåten när det gäller vilken analys hon gör av den strukturomvandling som sker på arbetsmarknaden också i där utgångsläget är 6,7 procents arbetslöshet, det som statsministern 2006 kallade för massarbetslöshet? Det var hela poängen med min interpellation. Jag har läst regeringens budgetförslag. Jag ser vad som står där. Jag delar inte uppfattningen om att allt är bra. Jag tycker att en del är riktigt dåligt. Men för att föra en debatt om hur vi ska ta oss ur detta besvärliga läge hade det varit intellektuellt befriande om näringsministern hade gjort åtminstone en liten ansträngning att analysera det som händer också på arbetsmarknad därför att det har så stor betydelse för hela landets utveckling. Enligt min uppfattning är det som sker nu ett första tydligt tecken på att hela hänger ihop. Det som sker i tjänstesektorn , med kraftiga neddragningar inom inte minst it i , är direkt beroende av de förändringar som vi ser för exportindustrin och våra basnäringar. Sedan kan jag inte heller låta bli att avsluta med att jag tycker att det hade varit en fördel för som nation om näringsministern hade orkat med att komma till med den innovationsstrategi som hon talar sig så varm för. Det är till förfång för som nation att riksdag inte har kunnat få behandla, stå bakom och enas kring en innovationsstrategi som skulle kunna göra att vi står starka i den globala konkurrensen . Det är dåligt. har stora utmaningar. Vi har en hårdnande global konkurrens, och vi ser strukturomvandlingar inom vissa branscher. Men vi har också ett starkt utgångsläge. Vi har till exempel en fantastisk fordonsindustri, och vi har en fantastisk tjänstesektor. Vi har öppnat upp nya marknader inom exempelvis hemtjänst och andra RUT-företag. Delar av detta gillar faktiskt inte Socialdemokraterna. Däremot tror jag att vi måste hålla oss till sanningen. I detta läge är det nämligen utbildning, infrastruktur, forskning och konkreta insatser såväl i , som gärna vill ha, som i som behövs. Men detta behövs också hemma i , i i och i . Det är nämligen viktigt att inte glömma bort att också finns utanför . Det är ofantligt viktigt att växer sig starkt och är en tillväxtmotor. Men låt oss inte glömma bort de många småorter i landet som drabbas mycket hårt av exportberoende företag. Återigen tycker jag att det är intressant när säger att man använder pengarna smartare i Socialdemokraternas budget. Jag har så svårt att i detta läge förstå varför man då vill höja bolagsskatten med 7,6 miljarder, varför man ska dubblera arbetsgivaravgiften för unga, varför man ska dubblera restaurangmomsen och varför man väljer att bara lägga några miljoner på exportfrämjande medan man lägger miljarder på kostnadstryck på de svenska företagen. Det tror jag inte att vare sig tjänsteföretag i , forskningsföretag i eller gröna näringar i gillar. Jag tror att det är helt fel väg som Socialdemokraterna har valt att gå. Vi behöver investera framåt och satsa på det som gör starkt.