· GZ10301 · 2012-04-10 14:44:56 — ser vi en stor brist inom näringslivet när de säger att de inte får den personal de behöver och vill anställa eftersom personalen inte har rätt kunskaper. Ert svar, efter era teorier, blir att sänka momsen på krogen. Det måste vara några fantastiska teorier ni följer eftersom teorierna ska ge jobb, som arbetsgivarna konkret säger att de behöver ungdomar med rätt kompetens, kunskaper och utbildning. Det finns behov av arbetskraft, och arbetsgivarna vill anställa.Men ni följer era teorier om att en usel a-kassa kommer att driva folk till jobb. Varför tittar ni inte på efterfrågesidan? Arbetsgivarna efterfrågar arbetskraft med kunskap och utbildning. Det är precis vad som behövs. Ni svarar med en momssänkning. I stället för att gå till ett jobb lämnar man a-kassan. Det är resultatet av era försök att omsätta era teorier.Varför ser ni inte verkligheten? Sedan kan man försöka vara akademisk och säga att det beror på det ena eller det andra. Men se på verkligheten. Det fungerar inte med momssänkningar, . De ger inte jobb. Försök bevisa att de ger jobb.Varför kan inte ungdomarna ges kunskap så att de kan ta de jobb som efterfrågas? De svenska och utländska studier jag har hänvisat till har tagits fram . Olika länder har jämförts med varandra, och så vidare. De visar ett entydigt resultat. Det innebär, , att om man ställer sig frågan om en sänkning eller höjning av a-kassan påverkar arbetslösheten är svaret ja. Blanda inte bort korten genom att tala om fattiga länder. Undersökningarna har gjorts i industriländer av typ för att se hur en förändring i a-kassan påverkar sysselsättningen.För att tala om verkligheten: Det är fråga om en systematisk analys av verkligheten med hjälp av statistiska metoder. Det är mer tillförlitligt, det vill säga empiriskt forskningsarbete och utredningsarbete, än att träffa väl så många människor, som jag är övertygad om gör. Det är en beskrivning av verkligheten som jag menar att man ska använda sig av när man fattar ekonomisk-politiska beslut. Sedan finns det andra saker som man naturligtvis också ska väga in.Det som jag tycker är mest värt att citera, därför att det är så fullständigt käpprätt åt skogen, är det säger: Forskningen existerar inte. har suttit i arbetsmarknadsutskottet i och har ändå lyckats förtränga den här informationen och de här studierna. Det är ett underbetyg åt att han inte ens vet att den här forskningen existerar.Sedan får vi se vad den av beställda utvärderingen av jobbskatteavdraget leder till.Vi får också notera att den här regeringen har gjort mer reformer på skol- och utbildningsområdet än vad jag tror har gjorts på de . Däri ligger bland annat att binda ihop arbetsliv och skola på ett mycket bättre sätt. Men det får vi utveckla vid ett annat tillfälle. Nej, regeringens politik fungerar inte i verkligheten, . Tyvärr fungerar den inte heller i teorin. Jag har just som ledamot i arbetsmarknadsutskottet fått tillfälle att ställa kontrollfrågor till en del forskare, som lite slarvigt uttalar sig som har gjort i talarstolen . Så fort man får ställa lite kontrollfrågor backar de hela vägen tillbaka. Det finns inte någon sådan teori.Tittar vi på jämförbara industriländer, till exempel OECD-området, är det tvärtom så att forskarna uttalar sig för att en generös arbetslöshetsförsäkring förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Det i sin tur ser till att rätt folk hamnar på rätt arbete. Det förbättrar effektiviteten och produktiviteten i samhället. Och det i sin tur skapar fler jobb. Den politiken finns det forskningsstöd för inom OECD-området.Ställer man kontrollfrågor om det där slarviga påståendet att ersättningsnivån styr arbetslösheten faller det platt till marken, fru talman. Jag har gjort det . Jag har haft den möjligheten just som ledamot i arbetsmarknadsutskottet.En fungerande arbetslöshetsförsäkring som en del i en aktiv arbetsmarknadspolitik är det som kan skapa en bättre fungerande arbetsmarknad och förbättra matchningen. Det är det vi socialdemokrater står för. Det innebär naturligtvis att en arbetslöshetsförsäkring måste utformas på ett sådant sätt att den leder just till det man vill.Jag ställde tidigare frågan till ministern, men jag kan inte ställa den till eftersom han inte har några inlägg kvar. Det skulle vara spännande att få svaret, eftersom vi har ett så massivt forskningsmaterial: Vilken ersättningsnivå har ni forskningsstöd för? Jag vänder mig till eftersom han kom med några frågor, för att kanske klargöra lite grann vad som gäller för jobb- och utvecklingsgarantin.Jag tror att det som regeringen nu gör är viktigt, det vill säga att se på de utvärderingar som har gjorts. Det har varit för låg aktivitet i jobb- och utvecklingsgarantin, och därför har vi nu satsat oerhört stora resurser på Arbetsförmedlingen. Man ska förstärka aktiviteten redan när människor kommer in i jobb- och utvecklingsgarantin och även ge möjlighet till arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen.De personer som är i sysselsättningsfasen står över huvud taget väldigt långt från arbetsmarknaden. De har varit arbetslösa mellan sju och i snitt. Många är äldre, och många har funktionsnedsättningar. Det är därför regeringen har gjort en förstärkning av det särskilda anställningsstödet som gör att arbetsgivaren till en låg kostnad kan anställa en person som har varit arbetslös under en lång period.Vi har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över anordnarbidraget. Anordnarbidraget fungerar i det stora hela ganska bra, speciellt för dem i den sociala ekonomin som tar emot långtidsarbetslösa. Det ger dem en bra grund att stå på och leder vidare till sysselsättning, inte minst inom sociala företag. Det gäller också idrottsrörelsen, kyrkan och många av de aktörer som ger arbetslösa en chans att komma in på banan igen.Tanken är också att man inom jobb- och utvecklingsgarantin ska ha fått mycket stöd och hjälp med praktik, utbildning och annat så att man kommer ur jobb- och utvecklingsgarantin före sysselsättningsfasen. Det är sju åtta personer som lämnar för jobb eller studier före sysselsättningsfasen. Men det kan bli betydligt bättre.Jag brukar inte hålla med särskilt ofta, men i detta fall ska jag försöka problematisera lite grann kring de brister som näringslivet upplever: Man har brist på rätt kompetens och utbildning. Ja, i vissa delar är det så. Det är därför vi har gjort kraftfulla satsningar just på utbildning och kompetensutveckling.Det är därför vi har gjort förändringar i gymnasieskolan som ska göra att färre ungdomar slutar skolan utan att ha en gymnasieutbildning att stå på. Forskningen visar nämligen att när man gjorde om gymnasieskolan till att vara högskoleförberedande för alla som gick där och med mycket högre grad av teori ökade avhoppen. ger man fler möjligheter att få en bättre grund att stå på. Skola och utbildning är förstås grunderna för att komma vidare i arbetslivet.Det är inte heller så enkelt som jag tycker att låter påskina, att de långtidsarbetslösa ungdomar som har slutat utan godkända betyg lätt kan omsättas till den arbetskraft som industrin efterfrågar. Det är ingen enkel resa, utan industrin efterfrågar ganska hög kompetens. Låt mig ta ett exempel.Jag var på i , och de har ett stort anställningsbehov. Vi diskuterade mycket: Vad kan göra för att anställa personer som är långtidsarbetslösa i eller dess omgivningar, till exempel ungdomar? Då säger ganska tydligt: Vi har ett krav att den som ska köra grävskopa i gruvan måste ha godkända gymnasiebetyg och bra kunskaper i svenska. Det är miniminivån för att bli anställd där, även om man kanske tycker: Måste man verkligen kunna det innan man kommer in på ett jobb? Ja, säger kompromisslöst.Då är svaret: Gå tillbaka till skolan och utbilda er! Därför ger vi möjlighet till ett förhöjt studiebidrag för att man ska få en bra grund att stå på. Det finns ingen quick fix. Det finns ingen arbetsmarknadsutbildning eller som gör att personer blir anställbara. Det är ett långt och tålmodigt arbete. Gå tillbaka till skolan eller till en arbetsmarknadsutbildning, till exempel inom gruvindustrin! Det erbjuder vi också.Flera olika verktyg behövs i verktygslådan. Att höja ersättningen i a-kassan är inte lösningen. Det leder inte till att fler får jobb. Lösningen är att rusta personerna så att de får en bra grund att stå på och blir anställbara. Jag antar att har missuppfattat Socialdemokraterna. Vi har aldrig sagt att det bara handlar om att höja ersättningsnivåerna - aldrig. Vi talar om att ersättningsnivåerna i en omställningsförsäkring ska vara på en sådan nivå att man kan leva på det medan man tar möjligheten till annan utbildning som gör att man kommer tillbaka i arbetslivet igen. Den kombinationen är oerhört viktig.Ni ser inte det sambandet. Det är bland annat det den här debatten har handlat om. Varför ska man reducera möjligheterna för människor att leva ett någorlunda drägligt liv som de deltar i en arbetsmarknadsutbildning, en vuxenutbildningsinsats eller vad som helst för att få möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet? Det är det som är så konstigt, att ni har denna dogmatiska inställning att människor som har hamnat i arbetslöshet ska pressas tillbaka i arbetslivet genom att ersättningsnivåerna ska vara så låga som möjligt.Varför satsar ni då inte på yrkeshögskolorna? Varför satsar ni då inte på folkhögskolorna? Varför satsar ni då inte på vuxenutbildningen för människor så att de får möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet? Det finns metoder för att få människor i arbete och få dem att ta till sig kunskaper för att komma i arbete.Återigen visar regeringen brist på empati för människor i en svår situation. Det är bara att beklaga att regeringen ännu inte har insett allvaret i denna situation.Jag kan bara notera att vi kunde läsa i en av största morgontidningar att arbetslösheten är ett allt större problem, framför allt ungdomsarbetslösheten. Av de 30 kommuner som har den högsta ungdomsarbetslösheten i är 17 borgerligt styrda. Jag vill rekommendera att kontakta de 17 kommunerna och föra samtal med kommunalpolitikerna där om vad de tycker om den uppkomna situationen. Det kanske kan bidra till en bättre debatt nästa gång. Tack för denna interpellationsdebatt!En sak jag tror är oerhört viktig för framtiden, om man tittar lite längre fram, är att varje barn och ungdom blir bemött med stor respekt och får en bra grund att stå på i och gymnasieskolan, alldeles oavsett det enskilda barnets förutsättningar, begåvningar och intressen. Vi har haft ett långt misslyckande där många har slagits ut från skolan utan någon grund att stå på.Vi har också stora utmaningar när det gäller många utrikes födda som kommer till . Ska vi kunna ha ett öppet land - vilket jag förespråkar - med en liberal inställning om att människor gärna ska få komma till , för att arbeta men också på grund av flyktingskäl, måste vi ha en arbetsmarknad som välkomnar människor och som ser till de kompetenser och erfarenheter som de har med sig och som också kanske tänker bort en del saker och tänker att man kan ha med sig väldigt goda erfarenheter utan att man har det perfekta svenska språket med sig utan kan lära sig det på arbetet.Jag var uppe i , där vi i , och tillsammans har en utbildningsinstitution där man arbetar med yrkesutbildning. Det är en högt kvalificerad yrkesutbildning som ger de allra flesta jobb efter skolan.Där har man en helt annan filosofi, nämligen att man börjar lära sig ett jobb och sedan lär sig språket. Där utbildar lärarna på svenska, finska, norska och engelska. Men även de som kommer från andra länder, som inte kan dessa språk, kan göra sig förstådda och kan lära sig något av alla de yrken som man utbildar i.Vi måste ha flera vägar in på arbetsmarknaden, sänka trösklarna, göra det billigare för arbetsgivare, göra det enklare att anställa och ha mer av den typ av utbildning som leder till arbete.Jag tycker att vi ska fortsätta den här debatten vid ett annat tillfälle och tackar för .