· GZ10333 · 2012-05-04 09:24:00 — har frågat mig om regeringen avser att lägga en ny proposition om skatteutjämningssystemet på bord.Den parlamentariska kommitté som har lämnat betänkandet Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) föreslår förändringar eller uppdateringar inte bara vad gäller kostnadsutjämning avseende förskolan utan även i övriga delar av kostnadsutjämningen. Dessutom föreslås att förändringar görs i de delar som avser utjämning för skillnader i skattekraft och i det strukturbidrag som också ingår i systemet för kommunalekonomisk utjämning. Om en kommun får ett bättre utfall till följd av ett av kommitténs förslag, kan andra förslag ge motsatt effekt för kommunen. Det är därför viktigt att se till helheten när man analyserar effekterna av förslagen.Även om det i kommitténs betänkande inte redovisas några reservationer eller särskilda yttranden, har det i samband med remitteringen av betänkandet framförts en del synpunkter på förslagen. Mot bakgrund av utjämningssystemets betydelse för kommuner och landsting kräver detta, vilket jag har framhållit här i kammaren, noggranna överväganden från regeringens sida, inte minst med tanke på utjämningssystemets legitimitet.Beredningen av kommitténs förslag pågår fortfarande. Jag kan därför inte heller ge närmare besked i dessa frågor, men som jag har sagt avser jag att återkomma så snart det är möjligt.Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Å vägnar tackar jag för svaret.Den kommunala självstyrelsen är en omistlig del av svensk demokrati. Den skapar goda förutsättningar för att välja alternativ i politiken efter de lokala förutsättningarna. Det minskar statlig byråkrati och klåfingrighet och detaljstyrning i det som ska vara kommunala och lokala angelägenheter. Förutsättningen för att den kommunala demokratin ska kunna leva är att vi utjämnar inkomstförhållandena mellan landets 290 kommuner. Det gör vi både när det gäller inkomster och när det gäller kostnader. Kostnaderna kan i hög grad variera beroende på vilken struktur en kommun har. Det finns nog inte ett system för skatteutjämning mellan kommuner som slutligt löser alla problem och hanterar de nya förutsättningar som kan uppstå. Det måste ske en ständig utveckling och förnyelse av ett effektivt utjämningssystem.Peter och andra statsråd i den moderatledda minoritetsregeringen känner nog ibland stor vånda i propositionsskrivandet. Man vet inte riktigt vad som ska hända i . Man kan ju få däng. Därför borde det vara en drömsituation för ett statsråd att få en utredning där alla utredare i kommittén är helt överens om de förslag som ska framläggas. Det är bara att knåpa ihop en propositionstext av utredningen och solen kommer att skina tills talmannen klubbar beslutet här i riksdagen.Frågan om skatteutjämning har hamnat i en byrålåda hos . Där bara ligger den. Gång på gång talar kommunala företrädare från skilda kommuner om behovet av att ta fram förslaget till . De uppenbara skevheterna inom kostnadsutjämningen, inte minst den ålderdomliga bestämningen av den ersättning du får för att bedriva barnomsorg, ska upphävas och göras mer rättvis.I sitt interpellationssvar skriver att det har framkommit en del synpunkter på förslagen, och därför tvekar han. Jag skulle vilja att statsrådet utvecklar vilka synpunkter som är så tydliga och avgörande att han inte vill lämna en proposition till . Vilka synpunkter har en sådan kraft att de slår sönder en enig utredning och ett i stort sett enigt Kommunsverige? Det är jag intresserad av att få ta del av. De första av inlägg kan jag helt ställa upp på. Det var väl formulerat och viktigt. Vi ska ha en ordning i som ger kommunerna likvärdiga förhållanden.Jag håller också med om att i och med att verkligheten förändras och strukturer förändras måste också systemet förändras över tiden. Så har skett, och så kommer det också att ske framöver.Jag håller också med om att det, som det är , finns orättvisor, i första hand vad gäller barnomsorgen i olika kommuner. Så är det, och det behöver förändras.De synpunkter som har kommit fram frågar efter. I de direktiv som utredningen fick fanns det bland annat två frågor som var viktiga - förutom andra.Den ena frågan var att göra systemet enklare än vad det är , för det är ett väldigt komplicerat system. Det är viktigt av två skäl.Det ena är att det är bra om fler personer förstår och kan förklara hela systemet på ett bra sätt. Det gör det enklare för kommunerna. Det andra skälet till att det är viktigt handlar om systemets legitimitet. Vi ska bevara legitimiteten för det här fina systemet. Därför är det viktigt att det blir enklare. Det har utredningen tyvärr inte mäktat med, vilket jag beklagar.Den andra frågan är om ett system av det här slaget kan ha tillväxthämmande effekter för hela , för alla kommuner. Om det skulle vara så är det inget bra system.Det finns ett antal remissinstanser som påpekar just detta, att analysen vad gäller eventuella tillväxthindrande effekter inte är fullödig. Vi på departementet delar den beskrivningen.Därför är det viktigt för oss att lägga fram ett förslag om ny kommunalekonomisk utjämning som vi är tämligen säkra på inte leder till tillväxthämmande faktorer för hela och i bästa fall leder till att vi får ett något enklare system, så att det inte blir så - vilket några har påpekat - att de två personer som kan systemet inte får färdas i samma flygplan , för om det skulle gå ned är systemet spolierat. Jag tror att det är så här. Tillväxtfrågan bearbetade kommittén utomordentligt, och man beskrev att det utjämningssystem som man föreslår, med en del korrigeringar, inte är tillväxthämmande.De högljudda protestanterna mot detta förslag tillhör kommuner med låga skattesatser och moderat ledning som är överkompenserade i vissa avseenden. Det är därifrån protesterna kommer. Det är kommuner där arbetsplatser inte skapas utan folk arbetar någon annanstans. Men det är höga löner för dem som lever där. Det är en hög medelskattekraft. Man är dessutom överkompenserad i ett system som är fullständigt orimligt.Låt mig berätta om den faktor i utjämningssystemet som handlar om barnomsorg. Två eniga utjämningskommittéer, , har tydligt sagt att det är orimliga, orättvisa överkompensationer som utgår från att kommuner ute i landet har en mindre grad av barnomsorg än vad man har exempelvis här i . Då faller det ut en ersättning för att bedriva barnomsorg som gör att två kommuner som har exakt lika mycket barnomsorg - jag citerar nu ur Dagens Samhälle, kommunernas och landstingens tidning - får olika mycket.En kommun som eller har en inskrivningsgrad på . får per inskrivet barn, medan får per barn. Jag skulle kunna fortsätta med en sådan uppräkning som visar hur vi överför resurser från kommuner med lägre skattekraft och ibland svåra strukturproblem till rikare, välmående Stockholmskommuner med moderat ledning.Jag tror att det är de moderata kommunalråden i ett antal kommuner här i trakten som har fått förvaringen av den nyckel som går till låda där förslaget om skatteutjämning ligger.Jag tycker att det är oerhört beklagligt att man av valstrategiska skäl - för att förhindra neddragningar i ett antal rika, välmående kommuner alternativt förhindra skattehöjningar - avstår från att lägga fram en proposition om skatteutjämning som rättar till åtskilliga skevheter i dagens system.En enig kommitté från samtliga partier och ett i stort sett enigt Kommunsverige önskar få en sådan förändring. Men håller emot, bara av valtaktiska skäl här i , där några av de kommuner som man dominerar överkompenseras, och det är fattigare kommuner som lämnar ifrån sig.Jag tycker att det är fullständigt orimligt att på detta sätt hantera det regeringsansvar som den moderatledda regeringen rimligen inte har för ett antal rika Stockholmskommuner utan har för hela landet och hela landets möjligheter att utvecklas. Grunden för vårt arbete är att det ska leda till ett system som inte hämmar tillväxten. Jag är överens med i beskrivningen av barnomsorgen. Den är inte rättvis , och den ska rättas till. De exempel som redovisar håller jag med om. De är säkert korrekta. Det är inte rimligt. Där är vi helt överens.Sedan må ha konspiratoriska tankar om varför vi inte lägger fram en proposition. Jag kan bara tala om hur arbetet går till hos oss. Vi borrar fortfarande i tillväxtfrågan.Låt mig också ge en liten bild av vilka kommuner som vinner och vilka som förlorar. gör gällande att det är moderatledda kommuner i som vinner. Ja, det finns sådana kommuner. Men tittar man på den lista över tio kommuner som skulle förlora mest på det föreslagna systemet ser man bland dessa tio till exempel , , och . Det är långt från som de kommunerna ligger.Detta är inget Stockholmsfenomen. Vi kan gå till kamrater i i . De skulle förlora väldigt mycket pengar på om det här systemet skulle läggas fram. Där finns ingen eufori för systemet.De som tycker att detta är bra, generellt och grovt sett, är de kommuner som skulle vinna på det, och de som tycker att det är dåligt är de kommuner som skulle förlora på det. Så ser Kommunsverige ut, och så är det säkert rimligt att det är.Vi måste ta ett ytterligare ansvar när vi ska lägga fram ett system. Jag håller med om att det är orättvisor . Men vi måste se till att det system som kommer fram inte är tillväxthämmande, och i bästa fall ska vi också skapa ett system som enklare att förstå och förklara, för det ökar systemets legitimitet. Det arbetet pågår fortfarande. Var sker tillväxten egentligen i vårt land? Det är en liten kommun som under hade stark avfolkning. - på grund av ny utvinning av mineralfyndigheter - har liksom övriga delar av en enorm expansion. Jag vill påstå att det är en del av hjärtat i tillväxten i vårt land i dag.Det handlar om en kommun som har begränsade ekonomiska förutsättningar och har haft svåra strukturproblem. Man vill bygga bostäder och behöver ha bra standard på äldreomsorg, barnomsorg och skola för att locka till sig alla dessa nya människor som behöver jobba i - 800 personer talas det om. Det är en kommun som skulle gynnas av en modernisering av utjämningssystemet.Jag vill påstå att det skapas väsentligt mycket större tillväxt där än i en kommun som bara härbärgerar höginkomsttagare som arbetar på en annan plats. Er vägran att ta fram en modernisering av utjämningssystemet är tillväxtfientlig, ty det skulle gynna tillväxten om de kommuner som finns i centrum för den nya tillväxten hade förutsättningar att klara de angelägenheter man måste klara för att kommunen som helhet, och därmed landet, ska kunna dra nytta av det fantastiska som händer i bland annat Norrbotten.Jag beklagar djupt att inte verkar vara mer engagerad och aktiv. Jag ger honom ändå möjligheten att tala om när propositionen kommer. Jag delar i princip synen i allt det som säger. Jag har själv varit i , i och i och besökt fem gånger jag har varit minister och ansvarig för bolaget. Jag ser den kraft som finns i . Jag håller med om att det finns en tillväxtpotential och ett tillväxtcentrum som vi antagligen inte ens kan överblicka storleken av.Jag håller också med om att dagens system missgynnar vissa kommuner och gynnar andra kommuner. Men det är ändå ett privilegium för oppositionen att inte behöva ta hänsyn till hela och tillväxtmöjligheterna, medan vi i regeringen har oket på våra axlar att försöka lösa ut även denna fråga.Jag kan bara beklaga att detta tar tid. Jag kan garantera att vi jobbar så fort vi kan. Det är möjligt att det kommer en proposition där vi hanterar hela frågan. Det är också möjligt att det kommer en proposition där vi skär ut en bit, till exempel barnomsorgen som är extra illa behandlad . Jag kan inte säga när detta kommer; jag kan bara säga att vi jobbar så fort vi kan och att vi tar tillväxtfrågorna på största allvar.I grund och botten vill jag dock säga att jag ställer upp på beskrivning av problemet. Jag håller med om detta. Däremot är vi inte överens om orsakerna till vår senfärdighet. Jag vill med bestämdhet hävda att det handlar om tillväxtfrågorna och inte om någonting annat. Det tycker jag att jag har förklarat här .