· GZ10170 · 2012-01-31 14:43:50 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa de nationella säkerhetsintressena när det gäller upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet.Riksdagen har formulerat målen för säkerhet som att värna befolkningens liv och hälsa, värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Vår nationella säkerhet säkerställs, inom mitt ansvarsområde, främst genom omställningen till ett mer användbart, tillgängligt och flexibelt militärt försvar och genom ett kontinuerligt arbete med att stärka samhällets krisberedskap. har vidare beslutat att målet för det militära försvaret är att, enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, främja säkerhet genom atthävda vår suveränitet, våra suveräna rättigheter och våra nationella intressenförebygga och hantera konflikter och krig skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter.Utifrån dessa övergripande målsättningar formuleras uppgifter för Försvarsmakten och krav på operativ förmåga. Försvarsmaktens behov av materiel bestäms ytterst av kraven på operativ förmåga i olika avseenden. Materielförsörjningen är därmed att betrakta som ett medel för att förse insatsorganisationen med den materiel som behövs för att utrusta förbanden. Regeringen har etablerat nya principer för materielförsörjningen för att säkerställa utvecklingen av ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar. En del i detta är strävan efter en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad inklusive öppna upphandlingar i konkurrens och likabehandling av leverantörer. Det nya direktivet om försvars- och säkerhetsupphandling, vilket har genomförts i svensk rätt genom lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, syftar till att skapa en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad. Direktivet skapar vidare nya möjligheter att tillvarata viktiga aspekter såsom försörjningstrygghet och informationssäkerhet. Genom sådana möjligheter minskar också behovet att göra undantag från av skäl som kan hänföras till nationell säkerhet. stöder framväxten av en öppen och konkurrenskraftig försvarsmaterielmarknad. Eftersom en stor del av omsättningen för den i verksamma försvars- och säkerhetsindustrin är exportrelaterad gynnas industrin genom en större avsättningsmarknad. Jag tackar försvarsministern för svaret. Svensk försvarsindustri befinner sig i ett svårt läge. Frånvaron av en övergripande strategi för denna näringsgren gör att vårt land riskerar att förlora arbetstillfällen, kompetens och forskningsresurser. kan det bli negativa effekter för vår försvarsförmåga. Visst är det så att vi verkar på en internationell marknad. I finns det många delmarknader, och i dessa delmarknader är det ofta så att enskilda länder prioriterar produktion riktad till sin egen försvarsmakt. Det är sex sju länder som har en egen försvarsindustri. Detta motiverar att vi tydliggör våra nationella säkerhetsintressen så att vi utifrån detta kan driva fram undantag från . Vi hade i försvarsutskottet ett möte med Saabs vd , som konstaterade att den fria konkurrensen inte finns, oavsett man vill eller inte. I måste vi ta tydligt ansvar för denna verklighet. Försvarsindustrin med underleverantörer sysselsätter cirka hundra tusen personer. Det är en stor och omfattande verksamhet som har effekter även på den civila sidan. Vi kan se hur försvarsindustriellt utvecklingsarbete har effekter när det gäller oljeutvinning, solenergiutvinning, vindkraft, kompositmateriel för enheter, svetsning av höghållfast stål, digitala informationssystem, stålutveckling och navigationssystem.Att egenutveckla försvarsmateriel skapar stor samhällsnytta. Det säkrar kompetens och möjliggör svenskt deltagande i internationella materielsamarbeten. Den som inte har stor egenkompetens blir inte intressant i dessa sammanhang. Möjligheterna till uppgradering av befintlig materiel underlättas, och beställarkompetens bibehålls vid en hög nivå. Ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen krävs alltså ett stort mått av egen kompetens och utvecklingsförmåga. Regeringen får ofta kritik från försvarsindustrin för att inte vilja föra dialog och för att inte se till dessa långsiktiga överväganden. Från har vi sänt synpunkter om att de nationella säkerhetsintressena måste säkerställas i samband med anskaffning av materiel. Men vad händer i praktiken? När ska regeringen definiera de nationella säkerhetsintressena? Det kan handla om vissa system inom exempelvis it och cyberteknik. Det kan handla om vissa system inom flygvapnet, stridsledning, krypto, teknik för telekrig, så kallad signaturanpassning, signalspaning, undervattensteknik, obemannade farkoster och så vidare. När kommer man att sätta ned foten i den här frågan och ge tydliga signaler till bland annat försvarsindustrin och omvärlden när det gäller strategi och långsiktig målsättning?Det här är något av den grund som krävs för ett försvarsindustriellt utvecklingsarbete. Jag efterlyser en långsiktig planering och en försvarsindustriell strategi för svensk del.Det är viktigt att regeringen nu vågar inleda ett sådant arbete och vågar ta itu med just det som har efterlyst, att definiera de nationella säkerhetsintressena. Jag tycker inte att jag i svaret från ministern får detta tydliggjort, så min fråga kvarstår: Vad avser ministern att göra för att säkerställa de nationella säkerhetsintressena när det gäller försvarsmateriel på det sätt som jag skisserat? Eller är det här ett perspektiv som för ministern inte är intressant, utan är det bara synen på den fria marknaden som gäller, som enligt bland andra Saabs vd inte är någon fri marknad i praktiken? Med anledning av fråga om nationella säkerhetsintressen och vikten av att säkerställa dessa vill jag kort informera försvarsministern om att jag under förra veckans frågestund ställde frågan till näringsministern om vilka åtgärder regeringen vidtar för att värna kompetensen och utvecklingskraften som finns vid och varvet i . Frågan ställdes med anledning av att det för Försvarsmakten viktiga varvet i riskerar att slås sönder med det som just nu sker avseende kompositdelen i deras verksamhet. Med tanke på att är en stor och viktig materielförsörjare till den svenska försvarsmakten anser jag att detta i allra högsta grad är en fråga för regeringen.För att försvarsministern ska få en korrekt bild av både läget, som jag uppfattar det, och av min direkta fråga till näringsministern tar jag den än en gång. Den löd så här: blev det känt att ett privat nystartat företag har haft hemliga förhandlingar med det tyska företaget , som bland annat äger och varvet i . Förhandlingar har skett utan vetskap och inblandning från den svenska varvsledningen och har syftat till att bryta loss den viktiga kompositdelen i verksamheten, den del som bland annat används vid produktion av ytstridsfartyg och civila båtar. Från svensk sida anser jag att det är viktigt att vi värnar kompetensen och utvecklingskraften på varvet i som i sin tur har byggts upp med bland annat statliga pengar och satsningar. Vilka åtgärder vidtar regeringen för att värna kompetensen och utvecklingskraften så att denna inte ska slås sönder?Fru talman! Så löd min exakta frågeställning . Jag blev minst sagt förvånad och bekymrad över det svar som näringsministern gav mig på frågan, eller rättare sagt brist på svar, för det var väldigt allmänt hållet och gav inga som helst svar på den egentliga frågan. Jag påpekade också detta i replikskiftet och kunde då bara kort konstatera att ministern valde att inte fortsätta debatten under frågestunden utan valde att hänvisa till försvarsministern.Fru talman! Nåväl, allt gott med detta kanske det kan tyckas, för jag har den största respekt för att en minister inte kan vara sekunduppdaterad i en fråga som vid första anblicken verkar vara en fråga som direkt och endast rör en annan fackminister. Men när jag funderade vidare blev jag faktiskt ytterligare bekymrad eftersom det klart visade att detta var en fråga som över huvud taget inte hade diskuterats inom regeringen vid den aktuella tidpunkten. Åtminstone är min tolkning sådan.Fru talman! Mitt bekymmer och min oro kvarstår fortfarande eftersom detta borde vara en fråga som intresserar mer än ett departement och mer än en minister med sakkunniga och politiska sekreterare med flera. Jag anser det nämligen vara en tydlig och betydlig fråga som rör rikets säkerhet med sekretessbelagd information, men även en näringsfråga med tanke på vad som står på spel rent industri-, kunskaps-, kompetens- och utvecklingsmässigt.När nu försvarsministern hör mig beskriva hur jag uppfattar läget skulle jag uppskatta om ministern kunde ge en reflexion över detta, men även ge mig den försäkran som jag anser att frågan förtjänar, nämligen att näringsministern, försvarsministern och alla övriga inblandade inom regeringen nu har diskuterat detta och kommit fram till en gemensam syn på vad som bör och ska göras för att säkra kompetensen och framför allt den sekretessbelagda information som finns i teknologin. Fru talman, försvarsministern! På samma sätt som jag kan vara en stolt advokat för den svenska försvarsmakten med sina soldater, sjömän, officerare och civilanställda kan jag också vara en stolt advokat för svensk industri. redogjorde för en del av den svenska försvarsindustrins fördelar och framgångar. Just vid , som nämndes som ett exempel, pratar vi om kanske bortemot 10 000 anställda i . Det är ett värde i mångmiljardbelopp i exportintäkter , så det finns all anledning att lyfta fram det som något positivt.Till detta kommer de förändrade omvärldsvillkoren. Till skillnad från i , där vi har en oförändrad försvarsbudget, ser vi nedskärningar i vårt närområde och i resten av , i vissa fall rätt kraftiga nedskärningar. En konsekvens av detta är naturligtvis att man också ser över materielsidan. Det drabbar inte bara förbanden, utan det drabbar också synen på materiel och på hur man ska göra försvarsmaterielinköp.Fru talman! I till exempel vårt östra grannland , ett land som betyder mycket för oss, pratar man nu om att det kan bli neddragningar i försvaret med kanske bortemot . Det ska ställas i kontrast till hur vi själva har det i vårt eget land, vilket egentligen borde vara ett viktigt perspektiv i all svensk försvarsdebatt. Vi lever i en omvärld med neddragningar, i vissa fall rätt kraftiga neddragningar, medan vi i , tack vare vårt förhållandevis goda ekonomiska läge, ändå har det relativt gott ställt. Var sjunde euro i den finska statsbudgeten är nu upplånad. Det leder till konsekvenser också för Försvarsmakten, men det påverkar också synen på hur man ska handla upp materiel.I detta läge finns det anledning att med viss tillförsikt se på det som svensk försvarsindustri kan erbjuda. Där tror jag att det är viktigt att man gör en inte bara välvillig utan till och med realistisk tolkning av vad försvarsministern skriver och anför i sitt svar på interpellationen, nämligen att vi är ett exportberoende land. Vi är ett duktigt land med industrier som är vana vid att sälja. Då kan de här neddragningarna, paradoxalt nog, för oss inte bara vara en nackdel utan också en fördel, därför att man kommer att leta efter bättre och mer kostnadseffektiv materiel.Jag tillhör dem som är oerhört glada över att har signalerat ett intresse av att införskaffa . Det finns också andra länder som funderar på det. I debatten nämns till exempel och . Det är klart att man gör det därför att man får en väldigt bra produkt till ett lämpligt pris.När man då, likt Socialdemokraterna, vill inleda en diskussion om vilka som är de nationella säkerhetsintressena tror jag att det är väsentligt att man håller tungan rätt i mun. Därför vill jag gärna ställa frågorna till hur man undviker att hamna i protektionism och hur man undviker att detta uppfattas som att vi tycker att andra länder ska kunna importera försvarsmateriel från oss men att vi själva ska vara försiktiga och bygga upp egna murar.Jag tror att det är väsentligt att vi från talarstol markerar att vi är ett land som tycker om att folk kan importera varor och att vi kan exportera. Därför tror jag också att det är viktigt att man förklarar lite grann den här politiken med dess nationella säkerhetsintressen - räknade ju upp väldigt många olika grenar - om den dessutom är förenad med kostnader.Fru talman! Det som är Socialdemokraternas stora problem är att man har så svårt att berätta vad saker och ting kostar. Det är lätt att peka på saker och ting man vill ha, men det är svårare att säga hur man ska finansiera dem.Jag tycker att det är en kraftig verklighetsanpassning som Socialdemokraterna har gjort från att man ville dra ned på försvaret med 2 miljarder till att man nu ansluter sig till alliansregeringens förslag. Men till det finns det flera hål. Jag har nämnt ett sådant stort hål, nämligen dubblerade arbetsgivaravgifter för ungdomar som kommer att drabba försvaret med 300 miljoner. Det inte nämnde är att han också ställt en skriftlig fråga till mig med exakt samma innehåll gällande . Jag tänker inte förutskicka svaret helt , men låt mig bara konstatera att om hans fråga och beskrivning är korrekt återgiven är det tydligt att det inte är svenska staten som är utmaning. Men vi kommer att återkomma med ett skriftligt svar lite senare.Så till ursprungliga fråga. Min uppgift är att öka landets försvarsförmåga. Det kräver att rätt materiel anskaffas på ett kostnadseffektivt vis.Jag har stor respekt för att det finns andra aspekter av denna fråga. tar till exempel upp sysselsättning och andra industriella aspekter, men det är inte mitt departement som hanterar det. Vi har en strategi för materielförsörjning, och vi är på grund av den i ett bättre läge än de flesta andra länder. Detsamma gäller svensk industri.Vi beslutar i varje enskilt fall. Ska vi vidareutveckla eller uppgradera befintlig materiel? Ska vi anskaffa färdig materiel? Ska vi utveckla materiel tillsammans med andra eller på egen hand? Vi gjorde så med ubåtar, och det blev anskaffning av NGU, och så har vi betraktat Gripensystemet och dess vidareutveckling.Jag noterar att Socialdemokraterna i sin budgetmotion är för den nya materielförsörjningsstrategin. Den beslutades också av på första gången, inte av alliansregeringen. Det låtsas man dock sällan om i Socialdemokraterna.Jag noterar också att man för ett helt motstående och oförenligt resonemang i samma motion, som handlar om svensk försvarsindustri där dessa andra utfästelser kommer. Men precis som sade saknar man de miljarder som en återgång till det gamla skulle kosta.Artillerisystemet utvecklade och anskaffade vi ihop med , vilket sparade oss ungefär 400 miljoner. har halva systemkostnaden jämfört med utvecklingsprojektet för . Socialdemokraternas linje om splitterskyddade fordon skulle kosta miljardbelopp, och det är bara ett enda projekt. Man krävde att vi skulle frångå konkurrensupphandlingen och inte välja det fordon som vann upphandlingen, trots att det kom från ett grannland, utan ett annat fordon. Men några pengar fanns inte då och finns inte nu.När vann en bandvagnsorder på egna meriter såg jag tyvärr inget större välkomnande av det från Socialdemokraterna. Själv tyckte jag att det var riktigt kul.Jag kan också utveckla det sade. Inget land kommer att vilja eller kunna agera som förr vad gäller försvarsmateriel eftersom den finansiella krisen helt slår undan förutsättningarna för det.Precis som flera varit inne på består EU av 27 delmarknader. Det är en uppsplittrad hemmamarknad för europeiska företag när har en enda som råkat vara världens största, och det ger helt andra skalfördelar. En viktig åtgärd för att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och därmed ge oss billigare materiel är att skapa en mer gemensam europeisk marknad för detta.Peter undrade hur svensk industri ska kunna hävda sig. Jag påstår att den kan och gör det. Jag träffar försvarsindustrin , olika delar olika mycket beroende på projekt. En stor del av min tid går till exportstöd. I går var min ungerska kollega här, och vi tecknade avtal om ett nytt Gripenkontrakt med . Det var fantastiskt kul. Av vår industri går totalt på export. För många företag är det . Där finns det nya partnerskapet med industrin, och också i den försvarsexportmyndighet som Socialdemokraterna motsatte sig när vi ville hjälpa företagen att finna den nya och större marknaden. Det skulle skada dem om den togs bort. kommer inte att möta det minsta motstånd hos försvarsindustrin och de olika företag som finns representerade där om han skulle säga: ska vi titta på en långsiktig försvarsindustriell strategi för Sverige.Hans Wallmark! Mycket av det jag räknade upp hör till det viktigaste, mest centrala och i många delar hemligaste inom det svenska försvaret. Oavsett ditt resonemang om protektionism eller inte tror jag att varje ansvarsfull politiker inser att vi kanske måste utveckla det hela själva, och så har vi också gjort med framgång . Jag tyckte nog att det blev lite propagandistiskt.Tyskland, och är inga under av fria marknader när vi talar om försvarsmateriel. Jag vill också erinra om uttalande på försvarsutskottet om att den fria konkurrensen inte fungerar.Det är min uppfattning att man måste ha ett spetskunnande för att kunna hävda sig långsiktigt. Jag anser att svensk försvarsindustri kan hävda sig i många stycken, men sköter vi inte korten rätt, spetsar oss och har ett intimt samarbete mellan statsmakt och försvarsmakt och utvecklar strategier tillsammans kommer vi långsiktigt att förlora kompetens, arbetstillfällen och slagstyrka.Så över till det var inne på. Det som händer i är allvarligt. ägs av tyska Thyssen som har egen ubåtstillverkning i Kiel.I verkstaden i tillverkas ett svenskt kompositmaterial som består av kolfiber och vinylester som används i skrovet på de fem Visbykorvetterna. Denna kompositteknologi lämpar sig för skrov med svag radarsignatur. vill man sälja tillverkningen av civila kolfiberkatamaraner till en före detta ledande tjänsteman på . FMV säger nej till affären och konstaterar att kompositteknologin innehåller sekretessbelagd information med hänsyn till rikets säkerhet.Vilka avsikter Thyssen har med sitt ägande i på lång sikt har inte redovisats offentligt.Detta ger en bild av att den miljö som försvarsindustri och utveckling av försvarsmateriel lever i inte är någon idyll. Och eftersom det inte är någon idyll och eftersom den fria konkurrensen är satt ur spel finns det kanske anledning att vara tydlig med bevakning av det svenska nationella säkerhetsintresset och våga sig på att definiera detta och inte ha ett förhållningssätt till det som omgärdas av ett rosenrött skimmer.På exempelvis har vi unika svenska teknologier som smygteknologin och luftoberoende maskinerier med Stirlingmotorn i ubåtarna. Detta är mycket viktigt för svensk del och kopplat till det som är unikt i svensk utveckling av försvarsmateriel.Vi har här en verklighet som vi måste hantera. Jag vill att ministern utvecklar sina slutsatser om det som sker i , för det är enligt min uppfattning allvarligt. Vi måste agera så att vi tar ansvar för kunnande, arbetstillfällen, tidigare innovationer, det arv vi har och hur vi ska klara framtiden. Här finns bevisligen en hel del som är ogjort. Nej, försvarsministern, svenska staten är inte , men det finns säkerhetsintressen och krav på den svenska ledningen som sätts ur spel om detta blir verklighet.Jag blir förvånad och bekymrad över svaret som ministern ger. Om jag inte ställt den skriftliga frågan, hur hade jag då fått svar från ministern? Någon form av svar tycker jag att man kan förvänta sig. Hur ställer sig regeringen till en affär som denna? Ett letter of intent, alltså en avsiktsförklaring, är redan skriven med motparten. Det är allvarligt att man har lyckats komma så här långt med sitt hemlighetsmakeri. Det om något borde få de försvarsintresserade i att vakna upp och fråga vad det är som håller på att ske.Varvet i har försörjt den svenska försvarsmakten med materiel , alltså . Man har gjort det framgångsrikt tack vare sin kompetens, utvecklingsförmåga med mera.Peter nämnde vad FMV har sagt om detta. FMV har också sagt att inte har någon rätt att till exempel sälja teknologin och kompetensen inom detta område utan skriftligt godkännande av den svenska staten. Den intressanta frågan blir då: Vad anser den svenska staten? Vad anser försvarsministern och regeringen? Tycker ministern att dessa farhågor kan och ska nonchaleras? Jag hoppas inte det. Jag skulle vilja få en kommentar till det. Tyvärr misstänker jag, utan att gå händelserna i förväg, att ministern kommer att hänvisa till min skriftliga fråga igen. Jag skulle kunna använda mer än de jag just nu har till mitt förfogande åt att räkna upp alla de fördelar som finns med svensk försvarsindustri och alla de intressanta olika projekt och utvecklingsprogram som finns. En risk och en baksida med den nationella stoltheten är dock att den alltid är avskärmande. Det är viktigt att man har med sig det i all debatt. Jag har inget emot att man lyfter fram de fördelar som finns med svensk försvarsindustri, men i det här fallet skulle jag önska att också Socialdemokraterna skulle resonera om de negativa bieffekterna. Jag ser fördelarna, men jag ser också möjliga problem, nämligen att det kan bli inskränkt och protektionistiskt. Det som är grunden för industrilandet är faktiskt att vi har möjligheten att exportera. Om andra blir inskränkta och drar sig inåt drabbar det vårt land menligt.Jag är dessutom övertygad om att med de neddragningar på försvarsområdet som kommer i andra länder är det utökat samarbete och utökad import av försvarsmateriel från andra länder som är verkligheten.Fru talman! Det finns två reflexioner man kan göra. Vi har alla här ifrån talarstolen, oavsett om vi tillhör regeringssidan eller oppositionen, hyllat möjligheterna att exportera. Vi har till exempel pekat på JAS Gripens möjligheter i . Det är viktigt att vi också reflekterar kring svensk försvarsindustris exportmöjligheter.Den andra reflexionen är att man inte med ett enda ord har berört huruvida det finns en kostnadssida här. Det tråkiga med politik är att det är väldigt lätt att göra många önskelistor. Det är svårare att genomföra dem, men det är det som god budgetpolitik leder till. Det blir ordning och reda och därmed inga neddragningar i vårt land av det slag som vi nu ser andra länder göra på sina försvarsbudgetar. När det gäller fråga måste jag svara att det inte är det specifika fallet som interpellationen handlar om. Däremot har ställt en skriftlig fråga till mig som handlar om det specifika fallet, och den frågan kommer han att få ett svar på.Låt mig notera, när nu kritiken kommer, att det om jag är rätt underrättad var 1999 som blev utlandsägt. Det var inte under den här regeringen. Jag vet inte om protesterna från fanns då, men det är förstås möjligt.Annars är det nog lite som sade i en tidigare interpellationsdebatt, nämligen att varje bransch vill ha en statlig strategi för just sin verksamhet. Då var det it och skolböcker det handlade om - nu är det försvarsindustri. Så kan det möjligen vara.Låt mig också konstatera att försvarsindustrin internationaliserades långt innan politiken gjorde det. Långt innan skrev under den nya materielförsörjningsstrategin på - vi tog sedan över den - internationaliserades ägandet. Det som brukar kallas svensk försvarsindustri är i hög grad en utlandsägd industri verksam i . Många av de företag vars namn vi så väl känner är utlandsägda. Det finns undantag. Det är dock inte bara ägandet som är internationaliserat utan också utvecklingen. Det förekommer inte längre någon utveckling i av projekt som är avsedda endast för svensk användning och med särskiljande svenska specifikationer. Det finns i princip ingen sådan. Anledningen till det är att vår marknad är nio miljoner medan marknaden ute i världen är mycket större.