· GZ10175 · 2012-01-26 15:25:09 — Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig hur jag avser att gå före på klimatområdet i väntan på ett globalt klimatavtal samt om jag avser att genomföra fler av de förslag som lades fram av Klimatberedningen.Klimatmötet i var en framgång och pekar ut en plan mot en global överenskommelse där alla är med. Men liksom anser jag att vi ska fortsätta att höja ambitionsnivån med kraftfulla insatser på hemmaplan för att minska utsläppen av växthusgaser redan innan ett globalt klimatavtal är på plats. ska visa ledarskap både genom det vi gör här hemma, i arbetet inom EU och internationellt. tar sin del av ansvaret för att begränsa utsläppen till hållbara nivåer. Vi har slagit fast ett klimatmål att minska utsläppen för till 2020. En kontrollstation ska genomföras 2015 för att analysera den faktiska utvecklingen i förhållande till målen. Vi har slagit fast målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Regeringen har gett i uppdrag att undersöka möjligheterna att rapportera preliminär utsläppsstatistik avseende föregående år så att vi bättre kan följa utvecklingen och vidta åtgärder.Vår målsättning med Färdplan 2050 är en ambitiös klimatpolitik, men den innehåller också stora möjligheter att stärka den svenska konkurrenskraften. Jag vill se en omfattande förnyelse och modernisering av det svenska samhället för att nå den strukturella omställning som krävs för att vi ska uppnå visionen om ett utan nettoutsläpp . Det behövs en noggrann analys, sektor för sektor, där en rad möjliga åtgärder undersöks. Det bör vara en gemensam insats där stora delar av samhället engageras. Det är dock för tidigt att redan nu peka ut vilka åtgärder vi ska genomföra då. har fått i uppdrag att göra ett underlag för en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha några klimatutsläpp netto till 2050. Man ska både visa vad som är möjligt i olika samhällssektorer och beskriva vägar dit inklusive styrmedel. Jag utgår från att olika konkreta förslag, inklusive de förslag som Klimatberedningen kom fram till, ingår i underlaget som arbetar med. ska redovisa sitt underlag för Färdplan 2050 i slutet av detta år. En delrapport väntas och kommer att bli avstamp för en viktig diskussion i den referensgrupp som jag har tillsatt som ett led i arbetet för delaktighet och för att plocka upp alla de initiativ och förslag som jag vet finns i olika delar av vårt samhälle och som inte ens Klimatberedningen hade med i sitt material. Färdplan 2050 är en möjlighet att ta till vara det breda engagemang och kunnande som finns runt om i . Alla är berörda och alla ska ges möjlighet att vara delaktiga i denna modernisering. Det innebär nya möjligheter för våra innovatörer och vårt näringsliv att konkurrera med energisnål och klimatsmart teknik som vi klarar vår tids ödesfråga, klimatet. Tack, miljöministern, för svaret. Jag tackar särskilt för att miljöministern delar min inställning att vi inte kan slå av på takten i klimatarbetet i väntan på ett globalt klimatavtal utan måste göra vad vi kan för att gå före i klimatarbetet på hemmaplan.Ska vi ha en ärlig chans att klara tvågradersmålet måste alla ansvarstagande länder gå före och visa att vi kan mer än vad vi lovade i Durban.Det är inte kört, men det krävs action här och . Vad gör miljöministern då? Jo, hon avvaktar i väntan på en färdplan för ett som ska vara utan nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. Jag brukar vara den första att tjata om vikten av långsiktighet, så det är helt rätt att redan nu börja tänka på 2050 och tänka på hur vi ska få bort våra fossila utsläpp helt. Man kan givetvis diskutera årtal och definitioner, men inriktningen är god.Problemet är att klimatfrågan inte bara är långsiktig utan också i högsta grad akut. Vi behöver vända de globala utsläppssiffrorna från ökning till minskning inom loppet av om vi ska ha en chans att klara tvågradersmålet. Då ska vi veta att tvågradersmålet inte är frid och fröjd utan innebär avsevärda klimatkonsekvenser. Visserligen är bidrag till denna globala utsläppstrend begränsat, inte för att vi skulle släppa ut ovanligt lite utan för att vi är ovanligt få. Men länder som är progressiva och som går före kan också inspirera andra och se till att vi får effekt på de globala utsläppssiffrorna. Men då krävs det action här och , inte 2050.Jag är övertygad om att det finns många goda förslag ute i samhället som kan ta fram, förslag som inte fanns med i Klimatberedningen. Men det finns ingen anledning att lägga klimatpolitiken i träda i väntan på detta arbete med Färdplan 2050. Vi har i alla fall en grund i de förslag som redan finns framtagna av en i de flesta delar enig klimatberedning. Klimatberedningen hade ett femtiotal olika förslagspunkter, varav en del punkter var paket innehållande flera punkter. Det är alltså ganska många förslag som man kan plocka från. Klimatberedningen menade att man skulle påbörja dessa saker och att de skulle vara fullt utvecklade till 2020. blev det inte riktigt så, även om det inte är 2020 . Vi kan i alla fall konstatera att det än så länge har varit lite snålt med resultat. Visserligen är en del av dessa förslag ganska allmänt hållna, och det kan vara svårt att avgöra om man har genomfört dem eller ej. Men vi kan nöja oss med dem som man kunde kvantifiera. Det var tio tydliga styrmedel som man kunde beräkna hur mycket utsläppsminskningar de skulle ge. Regeringen har genomfört två. Åtta, som skulle motsvara utsläppsminskningar på , har man helt brutalt dissat. Varför har man gjort det? Har vi råd att säga nej till dessa utsläppsminskningar? är visserligen regeringens klimatmål så lågt satta - till 2020, om man räknar bort det som vi ska köpa från utlandet - att vi i princip borde kunna rulla i mål på gamla meriter. Men trots att målen är så lågt satta att man inte borde kunna sjabbla bort dem ser vi av siffrorna som kommit att vi ökar utsläppen innan. Förvisso spelar kalla vintrar in liksom konjunkturuppgång och vår ständigt opålitliga kärnkraft. Men är ändå ganska mycket. Klimatpolitiken borde kunna bättre än så. Är det inte dags att börja damma av Klimatberedningens gamla förslag, ? Detta är en viktig debatt, i synnerhet med tanke på att utsläppen i nu ökar - enligt den senaste statistiken från till . Då krävs det nya och robusta åtgärder för att minska de svenska utsläppen av växthusgaser. Därför oroar regeringsdeklaration mig då han sade: Beslutade och aviserade klimatåtgärder räcker för att uppnå klimatmålet. Jag hoppas att miljöminister här och kan presentera nya och robusta åtgärder så att vi ser till att utsläppskurvan börja peka nedåt kraftigt i . Jag skulle vilja fokusera på en sak, och det gäller svar till interpellanten. Det gäller visionen att det inte ska finnas några nettoklimatutsläpp . Som det ser ut handlar regeringens klimatpolitik till ungefär en tredjedel om att regeringen köper billiga utsläppskrediter i andra länder. Lite av åtgärderna vidtas inte här i , utan det är fråga om uppköp av billiga utsläppskrediter. Jag har en fråga om denna vision . Är det regeringens vision att man ska tillgodoräkna sig uppköp av billiga utsläppskrediter, eller är det en vision för att vi inte har några klimatutsläpp alls där vi inte kan tillgodogöra oss sådana utsläppskrediter? interpellation är mycket angelägen eftersom klimathotet är allvarligt och angeläget att diskutera. Vi behöver ha en fortsatt omställning, och vi är på god väg när det gäller energisystemet. Elcertifikaten och en förenkling av tillståndsprövningen när det gäller till exempel byggande av vindkraft gör att vindkraften har ökat kraftigt . Men mycket återstår att göra när det gäller transportsektorn. lyfter fram just Klimatberedningens olika förslag. Det är sant att Klimatberedningen hade en mängd olika förslag. Några beräknades av Klimatberedningen. Först remissbehandlades förslaget, och sedan beredde regeringen det. När regeringen gjorde beräkningar av detta kom man inte fram till samma omfattning av effekterna. Det skulle därför vara intressant om kunde peka lite mer exakt på vilka nivåer som hon räknar på och vilka åtgärder som det motsvaras av. En sådan åtgärd som fanns med i Klimatberedningens förslag var en kilometerskatt. Jag tror inte att man hade beräknat en så stor klimateffekt av den ens i Klimatberedningen. Kilometerskatten är ett stort paradnummer i oppositionens budgetar. Det sägs att den ska ge en klimateffekt, men det är oklart hur den ska utformas. Det viktigaste och mest tydliga är att den ska dra in 4 miljarder till statskassan. Det är det som man vet. Men vem som ska betala och vilken klimateffekt den ska få är oklart. Det vore därför intressant om kunde upplysa om det. Tittar man på vad regeringen har gjort och som är beslutat men som man ännu inte har sett den fulla effekten av gjorde regeringen i samband med energi- och klimatöverenskommelsen ett klimatskattepaket. Målet för detta paket var ekonomiska styrmedel som skulle ge en minskning av koldioxidutsläppen med till 2020. Som en del av det var det till exempel en skattebefrielse för miljöbilar , och fordonsskatten får en högre klimatfaktor, vilket jag tror är en av de åtgärder som även bockar av i Klimatberedningens förslag. Det inkluderade även en höjd energiskatt på diesel och en höjd koldioxidskatt för uppvärmning av sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem. Detta är sådana förslag som ännu inte har fått full effekt. Sedan fortsätter de 2013 och 2015. Full effekt har vi alltså inte sett av regeringens klimatskattepaket. Men det som är intressant i detta sammanhang är att det klimatskattepaket som beslutades av 2009 hade större klimateffekt än den koldioxidskattehöjning i form av höjd bensinskatt som de rödgröna gick till val på. Det klimatskattepaket som redan är beslutat men som inte är fullt implementerat har en större effekt än det som de rödgröna gick till val på. Detta är en mycket intressant diskussion. Jag tror att man måste sortera lite grann i tidsperspektiven. Man behöver också titta på vilka faktiska effekter olika förslag ger. Jag tyckte att uttryckte detta oerhört bra när han gick igenom delar av de gamla förslagen och tittade på hur de fungerar jämfört med klimatskattepaketet. Det finns också åtgärder på andra områden där beslut är fattade där vi ännu inte ser effekter men där vi förväntar oss en ganska rejäl effekt. Jag tänker till exempel på energideklarering av fastigheter. Under frågestunden tidigare här hade vi en diskussion med regeringens företrädare om kostnaden för boendet. Det är klart att energi och uppvärmning är en viktig del av boendekostnaden och en del, tror jag, som konsumenter mer och mer tittar på.Att fastigheter i ökande grad och stegvis nu ska energideklareras är ett annat exempel på klimatåtgärder som stegvis har effekt. Man sätter i gång en process där vi också hjälper konsumenten att välja en bättre kvalitet. I kombination med de ROT-avdrag som finns får man när man ser hur energideklarationen för ett hus är möjlighet att reparera och uppgradera huset och att ge det en bättre klimatstatus.Precis samma effekt som vid energideklarering av hushållsmaskiner har vi sett när konsumenten har kunnat välja. Vi har sett hur marknaden förbättrats när det gäller vitvaror i . Det har skett med en enorm hastighet. När de här reglerna introducerades var hela sortimentet jämnt spritt på ett antal olika nivåer. hade bästa nivån. såg vi att hela marknaden hade förändrats därför att konsumenten valde att inhandla kylskåp och tvättmaskiner på den översta nivån, så av marknaden låg på den översta nivån.Det här är naturligtvis väldigt viktiga effekter. I kombination med vilka effekter vi ska se i och hur vi ska klara de tuffa svenska klimatmålen finns det både åtgärder som beslutas i och åtgärder som beslutas inom EU. På en del av dem har och den liksom jag själv lagt ned otroligt mycket arbete för att få dem på plats just med tanken att det gynnar den europeiska inre marknaden och ger en konkurrensneutralitet så att vi skyddar också jobben. Dessutom hjälper det när det gäller våra svenska klimatmål och därför också i ett större omfång när det gäller den globala ambitionsnivån.Ständigt jobbar vi med att undersöka vilka förslag vi kan trycka på för att de ska komma fram inom EU-systemet. till den lista över förslag som kommer att lämnas av kommissionen handlar det om industri, om boende och om transporter - om både tunga transporter och personbilar. Där lägger vi nu upp ett arbetsprogram för att ska kunna vara oerhört drivande när det gäller de här förslagen inom olika samhällssektorer.Naturligtvis tittar vi i och på många departement på vad vi kan göra i för att stärka den här utvecklingen. Jag delar debattdeltagarnas åsikter att vetenskapen visar att tvågradersmålet nog är för högt satt, att vi förmodligen kommer att behöva sikta mot lägre nivåer. Jag börjar med att besvara frågor. För oss som inte har ett regeringskansli till vårt förfogande är det svårt att göra så många egna bedömningar av effekterna. Vi kan inte gärna överpröva Klimatberedningens siffror, utan jag får helt enkelt hänvisa till vad man där sagt och naturligtvis till vad regeringen sagt i sina bedömningar.Till exempel gäller det de två bitar som jag bockat av på min lista över sådant som regeringen genomfört. Dels gäller den koldioxiddifferentierade fordonsbeskattningen. Där handlar det om . Dels gäller det höjd koldioxidskatt i icke handlande sektorn - lätt industri, jordbruk samt skogs- och vattenbruk. Där handlar det om . Totalt blir det alltså 0,6 miljoner ton.Roger Tiefensee påstår här att det beträffande de förslag som vi rödgröna gick till val på var mindre än regeringens hela klimatpaket. Jag är glad över att få fortsätta debatten från då jag inte riktigt hann bli klar. De förslag som ni redan hade genomfört var vi inte på något sätt emot. Tvärtom hade vi ofta egna förslag som gick därutöver. Efter att ni 2009 hade genomfört era förslag gick vi till val på ytterligare förslag, bland annat om höjd koldioxidskatt, som ni däremot var emot.Jag har därför lite svårt att förstå hur ni kan hävda att ni var mer progressiva därför att ni redan hade gjort saker. Sedan ville vi göra ännu mer därutöver. Det ville inte ni.Kilometerskatten, lastbilsskatten, är inte i första hand en klimatåtgärd utan en åtgärd för att, kan man säga, internalisera de externa effekter som lastbilarna för med sig utöver klimateffekterna - att man ska få betala för alla andra samhällskostnader som orsakas. Icke desto mindre medför det miljökonsekvenser för klimatet - enligt Klimatberedningen - så det är inte försumbara klimateffekter även om detta inte är det överordnade syftet.Det är viktigt att vi har med oss EU-perspektivet, så det känns tryggt att vi där har med oss som var väldigt tydlig om att EU behöver höja sin ambitionsnivå och om att det inte duger med minus utan att det ska vara . Men där har det blivit lite svajigare . Det vore bra om vi ändå kunde enas om att det är en jätteviktig fråga att vi skärper ambitionen på EU-nivå, för det får också konsekvenser för den handlande sektorn och tilldelningen av utsläppsrätter. Så länge den tilldelningen är så övergenerös som den är - man kan till och med få mer utsläppsrätter än man har utsläpp - sätter det självklart inte så stor press på omvandlingen av industrin till en mer modern industri som klarar framtidens utmaningar.När vi ser att stora delar av utsläppsökningarna i beror på åtgärder inom den handlande sektorn är det jätteviktigt att vi jobbar på EU-nivå för att verkligen skärpa upp där.Vi behöver också se vad vi kan göra på svensk nivå. Vi kan inte luta oss tillbaka och säga att så länge EU inte gör något gör inte heller vi något. Vi har ju en rad förslag från Klimatberedningen som jag menar att vi kan börja med att genomföra. Sedan kommer vi säkert att behöva göra mer därutöver. Jag tror att Färdplan 2050 i ett längre perspektiv kan vara någonting väldigt viktigt. Men vi kan inte vänta, utan vi måste börja göra saker . Är det någonting i Klimatberedningens förslag som vi redan nu skulle kunna säga att vi var överens om 2008 och att vi kanske kan fortsätta att vara överens om det skulle det underlätta. Jag tycker inte att jag riktigt fick svar från miljöministern om att det inte ska vara några nettoutsläpp . Är det med eller utan uppköp av billiga utsläppskrediter? under frågestunden här ställde jag samma fråga till miljöministern men fick inte heller då något svar. Därför upprepar jag frågan.Varför är det då så viktigt att få besked om det här? Jo, därför att det handlar om en stor del av den svenska klimatpolitiken - om vi ska göra investeringar för framtiden, för verkliga utsläppsminskningar här och , eller om vi ska köpa billiga utsläppskrediter i form av så kallade CDM-projekt.Det finns ett CDM-projekt tillsammans med som gått in i. Det är ett storskaligt vattenkraftsprojekt i byn i i norra . Lokalinvånarna har protesterat mot detta storskaliga vattenkraftsprojekt därför att det har försämrat skördarna och grundvattnet. Människor klagar på att de får i sig en massa damm och annan miljöförstöring som spritts från det här bygget. Det har inte varit någon kommunikation med dem som bor i området. Människor har inte fått ekonomisk kompensation för de problem som det här projektet lett till. Man menar att projektet inte är additionellt, att det inte leder till några utsläppsminskningar. Det här är bara ett exempel på en billig utsläppskredit som lägger pengar på - detta i stället för att göra utsläppsminskningar på hemmaplan. Därför vill jag beträffande visionen om inga nettoutsläpp veta om det är med eller utan CDM-utsläppskrediter i andra länder. Jag vill tacka för raka och tydliga svar. Vad säger här bekräftar att regeringens klimatskattepaket hade en större omfattning än klimateffekterna av de bensinskatteförändringar som de rödgröna gick till val på. Det är helt sant att Alliansen inte gick till val på att höja koldioxidskatterna. Men i Klimatberedningens förslag fanns en bensinskattehöjning med . frågar om miljöminister och regeringen vill genomföra den. Då är väl svaret till : Har nu förslag på i bensinskattehöjningar, eftersom man lyfter fram Klimatberedningens förslag?Sedan tycker jag också att det är bra att få bekräftat att lastbilsskatten inte är någon klimatåtgärd. Den har en viss effekt, men framför allt är den fiskal. Det säger inte , men syftet är fiskalt. Det handlar om att ta in 4 miljarder. har tidigare talat om att man skulle bygga tunnelbana i , men det handlar alltså om att göra andra infrastrukturinvesteringar. Det är viktigt att se att tricksandet med statens inkomster och utgifter inte funkar om man ska sitta i regering och följa budgetlag. Det kan funka i en alternativ oppositionsmotion, men i regeringens budgetproposition måste det vara tydligt om vi ska öka investeringarna i infrastruktur, vilket jag tycker att vi ska göra. Det är kanske en av de viktigaste åtgärderna vi kommer att ha med propositionen framåt. Då måste man höja anslagen. Det går inte att hålla på att lånefinansiera och tro att man kan finansiera detta via en lastbilsskatt som inte har någon klimateffekt. Vi rör oss nu över väldigt stora områden. Jag måste säga att jag tycker att det av respekt för , som har skrivit en seriös interpellation, är ganska sjyst om vi håller oss till hennes frågor. Vi kommer att diskutera till exempel CDM i nästa interpellationsdebatt. Jag är fullt beredd att svara på alla dessa frågor då, men det är anledningen till att jag nu försöker respektera den text som är inlämnad till mig ifrån . Färdplan 2050 är en oerhört viktig del. Det finns två; det kanske är något förvirrande. Kommissionen har föreslagit en Färdplan 2050 som inte har blivit antagen. vetolade detta beslut på , vilket vi har diskuterat förut. Det var oerhört synd. Där fanns nämligen en sektorsvis genomgång av hur samlade medlemsländer ska klara de europeiska klimatmålen. Jag har tyckt att den samlade strategiska arbetsmetoden är jätteviktig och väldigt bra. har ett uppdrag att titta på hur vi ska nå 2050. Där betraktar jag de mål vi har till 2020 som etappmål, för om vi ska klara det tuffa målet att vara nettoneutrala måste vi nog faktiskt se till att vi har klarat 2020. Det hänger alltså väldigt mycket ihop, och det innebär att vi i detta arbete tittar på åtgärder som är väldigt snabba och nära , medellångt och det som ger resultat på . Min tro är nämligen att detta inte är lätt och att vi därför behöver använda alla möjligheter vi har som vi tycker ger bra utdelning, sektor för sektor, för att klara minus 40 till 2020, en fossilfri fordonsflotta och sedan landa i det allra svåraste - att ha ett klimatneutralt samhälle 2050.Förutom detta har jag själv kallat in en grupp experter som vi har haft ett stort, öppet möte med, där vi diskuterade just arbetssättet. Där finns representanter för alla samhällssektorer och även för miljöorganisationerna, som alltid har väldigt mycket viktiga saker att tillföra i dessa sammanhang. Vi har haft ett möte, och jag har planerat in nästa. Där tror jag att det, förutom att lägger all kunskap som finns i att klara de olika målen samlat, strategiskt och med bevarad eller helst ökad konkurrenskraft för , finns saker som de som jobbar särskilt i en viss sektor kan tillföra och som miljöorganisationer kan tillföra. Därför hävdar jag att just det strategiska arbetet med 2050-målet också är villkoret för att vi ska klara . Det är det sätt jag tänker på. Det handlar om att få det samlat och att det inte ska bli hackigt. Det ska vara en bra investeringshorisont för industrin, och människor ska veta vartåt vi siktar. Det tror jag egentligen är det bästa svaret på interpellation.Här måste vi naturligtvis, givet vad vi gör i och hur situationen utvecklas här, lägga otroligt mycket kraft och arbete på att se till att EU fattar rätt beslut. Jag ber att få återkomma till det i nästa inlägg. Först vill jag säga till : Ja, vi har med en höjning av koldioxidskatten enligt Klimatberedningens förslag i vår budget. Kilometerskatten är i första hand en styrande skatt för att komma till rätta med diverse miljöproblem och andra problem som är förknippade med den tunga lastbilstrafiken. Icke desto mindre skulle den rimligen ge intäkter, och det skulle bli väldigt konstigt att ha en budget där man inför en skatt men inte låtsas om att man får pengar för den. Det tycker jag skulle vara mer tveksamt än att tala om att vi faktiskt får pengar för skatten och att vi kan använda dessa till att bygga ut en klimatsmart infrastruktur - järnvägar och så vidare - så att människor kan förflytta sig mer klimatsmart.Sedan, till : Jag tycker att det är bra att man har ett långsiktigt tänk och att man verkligen går strategiskt och grundligt till väga - att man tittar på vad vi kan göra i olika sektorer och vad vi kan ha för generella styrmedel. Vi kan dock inte ha enbart detta. Jag känner en viss frustration som jag hoppas att miljöministern kanske ändå kan ha viss förståelse för. Under förra mandatperioden stod vi nämligen och skrek att det var jättebråttom och att vi måste göra något. Då sade man: Vi tillsätter Klimatberedningen. Där kommer alla förslag.Det kom jättemånga förslag, och man antog några stycken. säger man: Ja, vi har Färdplan 2050. Där kommer alla förslag. Det där långsiktiga behövs absolut, men vi behöver också börja göra saker . 2015 måste utsläppen ha vänt ned om vi ska ha en chans att nå tvågradersmålet. Det är därför jag står här och är lite frustrerad, trots att jag vet att även miljöministern vill väl. Det är bra att man ska gå grundligt och noggrant till väga, men vi måste också börja göra saker . Det är denna frustration jag vill få utlopp för. Jag hoppas att vi kanske - gärna väldigt snart - kan få lite konkreta förslag. Oj - om jag delar frustration? Ja, det kan jag säga att jag gör. Jag har en enorm förståelse för den.Jag skulle återkomma lite grann till situationen på EU-sidan, för det är också en viktig plattform och spelplan när det gäller just klimatfrågorna.