frsrdg · GZ04OSSE1 · 2012-03-15 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 Från delegation vid parlamentariska församling Sammanfattning delegation vid parlamentariska församling överlämnar den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . SAMMANFATTNING 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 Verksamheten inom parlamentariska församling 2011 3 1 Framväxten av () 3 2 Den parlamentariska dimensionen inom 4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation 4 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten 4 2.1.2 Presidiet (byrån) 4 2.1.3 Det ständiga utskottet 5 2.1.4 Sekretariatet 5 2.2 Partigrupper 5 3 Den svenska delegationen 6 4 Verksamheten 7 4.1 Möten 7 4.2 Utskottsarbetet 8 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden 8 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I 9 4.3 Utskott II Ekonomi och miljö 9 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II 9 4.4 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter 10 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III 10 5 Församlingens budget 11 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 12 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper 12 7 Särskilda representanter 13 8 och jämställdhet 14 9 Valövervakning 15 10 Samarbete inom och utom församligen 17 10.1 Samarbetet i 17 10.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar 17 delegation till parlamentariska församling 18 Den parlamentariska församlingens och utskottens ledning 19 medlemsstater 20 Partnerstater 21 Verksamheten inom parlamentariska församling 2011 INNEHåLLSFöRTECKNING 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i den europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för pågående politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 56 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets, från till , en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den militärpolitiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla uppbyggnad gör snabba förebyggande insatser möjliga, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. Den har fältkontor i 16 länder och den övervägande delen av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: vid förvarning, förebyggande, konflikthantering samt vid återuppbyggnad respektive utveckling av demokrati och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 1 FRAMVäXTEN AV ORGANISATIONEN FöR SäKERHET OCH SAMARBETE I () 16.42 2.1 Församlingens verksamhet och organisation Den parlamentariska församlingen i (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. 2.1.1 Plenarsessioner och vintermöten Församlingen möts i en årlig session och i ett vintermöte då de nationella delegationerna från 56 medlemsländer samlas. Församlingen har 320 ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna är fastlagt i församlingens stadga. Under sessionerna följer församlingen upp hur mål uppfylls, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med på regeringsnivå, vilket är en viktig del av sessionerna. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. parlamentariska församling har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner och som sammanträder under vintermötet och sommarsessionen. Vid sessionerna förekommer även regionala möten. inbjöd de nordiska och baltiska delegationerna till ett lunchmöte under sommarsessionen i . 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs för ett respektive med möjlighet till omval. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . I byrån ingår också församlingens skattmästare och de tre utskottens presidier samt president emeritus. Byrån försäkrar att verksamheten drivs i enlighet med beslut av det ständiga utskottet. 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet godkänner församlingens budget, utser generalsekreteraren och leder församlingens arbete. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. 2.1.4 Sekretariatet PF:s sekretariat finns i (15 tjänstemän) och har en filial i (3 tjänstemän). Församlingens högsta tjänsteman är generalsekreterare (). Han har lett sekretariatet sedan starten. har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. 2.2 verkar fem partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen, den liberala gruppen, vänstergruppen och den gröna gruppen. Grupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder endast under de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM 16.42 I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. då delegationen utsågs har vissa förändringar skett. hade delegationen följande sammansättning. Ordinarie ledamöter: : (M) (M) (S) (S) (M) (M) (S) (S) (FP) (M) (S) (S) (C) (KD) (S) (S) Delegationens ordförande var och vice ordförande var . (C) lämnade sitt uppdrag och har ersatts av (C). Fördelningen i församlingens utskott : Utskott I Politik och säkerhet: , , Ekonomi och miljö: , Mänskliga rättigheter och demokrati: , , delegater hade följande uppdrag inom församlingen: lämnade sitt uppdrag som ordförande i tredje kommittén och valdes till en post som vicepresident för församlingen och ingår sålunda i församlingens byrå. Hon är vidare ordförande i arbetsgruppen för . är ledamot av arbetsgruppen för demokratiutveckling i . 4 VERKSAMHETEN UNDER 2011 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2011 16.42 4.1 Möten Vintermötet hölls i . Utöver de sedvanliga förberedelserna för sommarsessionen arrangerades tre debatter: situationen i , etnisk dialog samt den aktuella situationen i . Den sistnämnda debatten resulterade i att församlingen gjorde ett uttalande om en stark oro för konflikterna och våldet i och för det oacceptabla förtrycket i . Vid sommarsessionen lades sedan fram en resolution om politisk maktöverföring i de aktuella länderna. Församlingens tjugonde session hölls i på inbjudan av . Tema för sessionen var Stärkande av effektivitet - en ny start efter toppmötet i . Arbetet i utskotten med huvudresolutionen och övriga resolutioner, föreslagna av medlemmarna, bearbetades i respektive utskott och antogs sedan i plenum. Sessionens deklarationer och rekommendationer finns samlade i Belgraddeklarationen och samtliga resolutioner återfinns i Belgrad-resolutioner, båda finns med som bilaga. Församlingens president () ledde diskussionerna i plenum. Fyra resolutioner debatterades och antogs i plenum: , kvinnors representation i parlamentariska församling, transnationell organiserad brottslighet samt implementering av FN:s globala aktionsplan för bekämpande av människohandel. och deltog i debatten om och hänvisade till presidentvalet med dess mycket allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Det ökande våldet och ett ökande antal politiska fångar i landet måste få ett slut, och en konstruktiv dialog där båda sidor visar god vilja måste inledas . Övriga resolutioner antogs utan någon längre debatt. Församlingens representant för genusfrågor () talade i plenum och framhöll att jämställdhet är viktigt också ur ett ekonomiskt perspektiv. I den allmänna debatten gjorde ett inlägg om jämställdhet där hon yrkade på representation av båda könen i församlingen liksom i nationella parlament. framhöll kvinnors rätt till ekonomiskt oberoende och då i synnerhet funktionshindrade kvinnor. Den globala finanskrisen kommenterades av många parlamentariker. I detta sammanhang meddelades att kommer att bjuda in till ett ekonomiskt forum . har valt en ny generalsekreterare, och processen kring detta val har varit föremål för en aktiv diskussion i församlingen , vilket följdes upp i plenum vid sommarsessionen. Kritik framfördes mot den slutna urvalsprocessen och möjligheten för ett enda land att blockera en kandidat. I ljuset av diskussionerna enades församlingen att i form av ett brådskande ärende anta en resolution om urvalsprocessen för utnämning av generalsekretare i . Situationen i i nämndes ofta i de olika inläggen och många framhöll att den politiska maktöverföringen var en fråga som borde prioriteras av . I avslutande plenum meddelade att man avsåg att ansöka om ordförandeskap i 2014 och framhöll i det sammanhanget landets vilja till samarbete med brottsdomstolen i . Höstmötet hölls i där ämnet var Utvecklingen i sydöstra . ledde en av paneldiskussionerna över temat Integration i EU. Traditionsenligt vid höstmötet arrangerades Medelhavsforum med fokus på länderna kring och med särskilt fokus på den arabiska våren. möttes , och . Byrån träffades i och i i anslutning till i staden. OSSE-delegation hade fyra sammanträden . 4.2 Utskottsarbetet Under vintermötet presenterade de tre rapportörerna utkast till sin respektive rapport att läggas fram vid sommarsessionen och då med vissa av de kommentarer som gjorts på innehållet införda. Vid sommarsessionen lade sedan varje utskotts rapportör fram en resolution baserad på sin rapport över det övergripande temat Stärkande av effektivitet - en ny start efter toppmötet i . I tillägg till denna diskuterades i varje utskott ett antal resolutioner inom skilda områden, vilka föreslagits av parlamentarikerna. Årets 23 framlagda resolutioner var färre än rekord. Man hade hörsammat kritiken mot de alltmer allmänna förslagen utan egentlig koppling till . I varje utskott rapporterade vice ordföranden om den nationella uppföljningen av förutvarande års deklaration, den s.k. Vilniusdeklarationen. Ett fåtal av medlemsländerna svarar på enkäten, och nyttan av en sådan utvärdering har därför diskuterats. 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Den kroatiska rapportören presenterade sin rapport och resolution över sessionens huvudtema. Han ansåg det nödvändigt att reformerades mot bakgrund av den fortsatta globaliseringen. Situationen i uppmärksammades i en rapport av , f.d. finsk ledamot i församlingen. De våldsamheter som uppkommit i spåren efter landets politiska vakuum och den kvinnliga presidentens vilja att reformera det juridiska systemet uppmärksammades. hade lagt fram ett ändringsförslag till huvudresolutionen att församlingen skulle vara representerad vid OSSE-missionen Bishkek i , vilken dock inte antogs. Hennes tilläggsförslag om antogs däremot enhälligt. 4.2.2 Resolutioner antagna av utskott I Huvudresolutionen Stärkande av effektivitet - en ny start efter toppmötet i . Resolution om våldsam extremism och radikalisering som leder till terrorism Resolution om politisk maktöverföring i Samtliga resolutioner antogs efter vissa ändringar. Resolution om utvidgning av partnerskapet och om att inkludera nationella råd och antogs inte av kommittén. 4.3 Utskott II Ekonomi och miljö I andra utskottet presenterade rapportören från sin rapport som i ljuset av katastrofen i underströk vikten av en utveckling av det globala säkerhets- och vattensystemet. En livlig debatt följde med fokus på kärnkraftens utbyggnad eller nedmontering. Ett tilläggsförslag om kärnkraftssäkerhet och skydd av miljön kunde antas efter en livlig debatt om fördelar och nackdelar med kärnkraft. Rapportören påminde om de problem som finns efter haveriet i Chernobyl . Tre av tilläggsförslagen belyste migrationsfrågan med olika utgångspunkter. 4.3.1 Resolutioner antagna av utskott II Huvudresolutionen Stärkande av effektivitet - en ny start efter toppmötet i . Resolution om främjande av cybersäkerhet Resolution om koordinerad migrationspolitik inom Resolution om tillvaratagande av jordbruksmark som ett verktyg mot undernäring, hunger och okontrollerad migration Resolution om bekämpning av arbetskraftshandel i dess olika led Resolution om rörelsefrihet för information och kunskap Resolution om genus, migration och ekonomiskt oberoende Samtliga resolutioner antogs efter diskussion. 4.4 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter för demokrati och mänskliga rättigheter I ordföranden frånvaro leddes arbetet i utskottet av () tillika utskottets rapportör. Rapportören presenterade sin rapport som skrivits i ljuset av de aktuella händelserna i och och framhöll med emfas och det internationella samfundets ansvar för dessa länders demokratiuppbyggnad, vilket var både politiskt och strategiskt viktigt för alla. hade till huvudresolutionen lagt fram ett ändringsförslag som gällde utökat stöd till , vilket antogs enhälligt. Hon hade också lagt fram ett tilläggsförslag om motverkande av intolerans och diskriminering av kristna i OSSE-området, vilket antogs efter en mindre ändring i texten. 4.4.1 Resolutioner antagna av utskott III Huvudresolutionen Stärkande av effektivitet - en ny start efter toppmötet i . Resolution om ytterligare ansträngningar att motverka rasism och främlingsfientlighet samt främja integration Resolution om förhindrandet av olaglig handel med mänskliga organ Resolution om föräldrars kidnappning av sina barn Resolution om motverkande av intolerans och diskriminering av kristna i OSSE-området Resolution om främjande av åtgärder för romer Resolution om främjande av åtgärder om jämställdhet mellan män och kvinnor bland romer Resolution om arbetet i kommittén för mänskliga rättigheter inom permanenta råd Resolution om program för vittnesskydd Samtliga resolutioner antogs efter diskussion. 4 VERKSAMHETEN UNDER 2011 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 4 VERKSAMHETEN UNDER 2011 16.42 Församlingen beslutar om sin egen verksamhet och budget. Verksamheten finansieras genom bidrag från medlemsländernas parlament och baseras på beräkningar för medlemsländerna. Församlingens budget, som är oförändrad , uppgår till för 2011-2012 (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag utgör . 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling 5 FöRSAMLINGENS BUDGET 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 5 FöRSAMLINGENS BUDGET 16.42 En viktig uppgift för är att bidra till en fredlig lösning av kriser och att förebygga konflikter. Olösta konflikter hotar stabiliteten, säkerheten och den ekonomiska utvecklingen i medlemskrets och närområden och utgör ett hot mot välståndet i hela regionen. Församlingens uppdrag är att bidra till breda diskussioner om säkerhetshot och genom delaktighet och samarbete bistå med att lösa konflikter. 6.1 Församlingens ad hoc-arbetsgrupper Inom församlingen finns tre ad hoc-arbetsgrupper för frågor som rör respektive , och samarbetet med institutioner. Arbetsgruppen om besökte landet en gång och hade då diskussioner med nationella parlamentariker och personal vid fältmission. Gruppen besökte också parlamentet i Transnistrien. Ett seminarium i för parlamentariker från både och Transnistrien ställdes in i sista stund. Mötet var menat som ett led i det arbete som arbetsgruppen har att föra länderna närmare varandra genom dialog mellan parlamentarikerna. Vid sommarsessionen antogs en resolution om ökat stöd till . Vad gäller tilläts gruppen inte heller detta år besöka landet. Under sommarsessionen fördes en livlig diskussion om situationen i landet, och en resolution i ämnet antogs av församlingen. Gruppen hade flera informella möten med representanter för under sessionen. 6 FöRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 6 FöRSAMLINGENS BIDRAG TILL DEMOKRATISK UTVECKLING 16.42 Församlingens president har rätt att utse församlingens medlemmar till särskilda representanter för en specifik fråga. De utvalda ska avrapportera sin verksamhet vid den årliga sessionen. hade församlingen 9 särskilda representanter, nämligen () representant för genusfrågor () representant för Medelhavsfrågor () representant för frågor om människohandel () representant för budgetfrågor inom () representant för Öst- och () representant i kampen mot organiserad brottslighet () representant för södra () representant för Uppdraget som representant för är vakant. 7 SäRSKILDA REPRESENTANTER 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 7 SäRSKILDA REPRESENTANTER 16.42 I plenum framhöll församlingens representant för genusfrågor () att jämställdhet inte bara är en fråga om rättigheter utan att ett jämställt samhälle också leder till ekonomisk tillväxt. Hon pläderade också för en större representation av kvinnor i både och församlingen. Vid den årliga arbetslunchen om genusfrågor pekade åter på vikten av ekonomiskt oberoende för kvinnor och den samhällsekonomiska vinst det innebär att både kvinnor och män deltar i arbetslivet och är politiskt aktiva. De svenska ledamöterna var de mest aktiva i den spretiga debatten. sade att en jämn fördelning av båda könen i politiken ger bättre politik och ett bättre samhälle. För att uppnå en balans rekommenderade han varvade listor (en form av kvotering), vilket gett goda resultat i . menade att förutsättningen för kvinnors arbetsliv och politiskt engagemang var en väl utbyggd barnomsorg. talade för ensamstående och funktionshindrade kvinnors problem som hon ansåg borde vara mer i fokus i församlingens arbete. 8 OCH JäMSTäLLDHET 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 9 VALöVERVAKNING 16.42 Fria och rättvisa val är ett viktigt instrument för att uppnå demokrati och ett mycket viktigt inslag i församlingens arbete. Sedan församlingens tillkomst har man genomfört valövervakningar i samarbete med Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) samt ofta i samarbete också med (), () och ibland även med Natos parlamentariska församling (NATO-PA). har valövervakningar genomförts i samarbete enbart med PACE. har parlamentariska församling övervakat sex val, varav två presidentval och fyra parlamentsval. Medlemmar i OSSE-delegation har deltagit i övervakningen av alla sex valen. På inbjudan av talmannen har dessutom elva riksdagsledamöter: , samtliga från (M), (C), (KD) samt (S) ingått i församlingens delegation vid övervakningen av fem av dessa val (, , , och ). Övervakningen av presidentvalet i leddes av () med 57 parlamentariker från 25 länder. var biträdande ledare, övriga från den svenska delegationen var , , , samt . Trots att presidentvalet var väl administrerat ledde bristen på kandidater från oppositionen och avsaknaden av en regelrätt politisk debatt till att den sittande presidenten blev omvald utan någon reell konkurrens. Parlamentsvalet i (Former Yugoslavian Republic of ) leddes av (). Han sade dagen efter valet att med detta transparenta och väl administrerade val lagt en hörnsten för uppbyggandet av en stabil demokratisk framtid även om det ännu fanns en sammanblandning av stat och parti. De medlemmar i OSSE-delegation som deltog var och . Parlamentsvalet i övervakades endast av parlamentariska församling och (inte ODIHR). Delegationen med 61 parlamentariker från 30 länder leddes av vicepresident (). Från den svenska OSSE-delegationen deltog och . För att leva upp till sina demokratiska åtaganden måste göra mer än att genomföra effektiva och professionella val på själva valdagen, uttalade de båda församlingarna, och pekade då speciellt på behovet av att förbättra yttrande- och mediefriheten. genomförde sitt första parlamentsval, efter våldsamma protester mot den regim som sedan föll. Fritt och rättvist, var de ord som ledaren av församlingens delegation på 65 parlamentariker från 22 länder, (), använde för att karakterisera valet som trots farhågor om motsatsen genomfördes på ett lugnt och i stort sett effektivt sätt. Liksom i genomfördes valövervakningen utan stöd av ODIHR. Från OSSE-delegationen deltog , , , och . Det första demokratiska valet av president i genomfördes . Ledaren och samordnare för valövervakningen var vicepresident . I församlingens delegation ingick över 20 parlamentariker från 14 olika länder. Från OSSE-delegationen deltog även , och . I det gemensamma uttalandet efter valet av /ODIHR, , PACE och EP uttrycktes en försiktig optimism om demokratins framtid i landet, trots problem med röstlängden och räkneprocessen. Det återstod ännu mycket arbete på många nivåer för att landet skulle kunna leva upp till sitt åtagande att hålla demokratiska val. Övervakningen av valet till duman (parlamentsval) i leddes av församlingens president, (). I delegationen från deltog drygt 70 parlamentariker från 26 länder. Från OSSE-delegation deltog , , och . Det uttalande som lämnades efter valet innehöll ett konstaterande att förberedelserna inför valet var tekniskt väl genomförda men också att de var märkta av en sammanblandning av staten och det regerande partiet samt av en begränsad politisk konkurrens och brist på rättvisa. Valet var väl organiserat även på valdagen men uppenbar manipulation som noterades vid rösträkningen försämrade kvaliteten. 10 Samarbete inom och utom församligen 9 VALöVERVAKNING 2011/12:OSSE1 16.42 2011/12:OSSE1 9 VALöVERVAKNING 16.42 10.1 Samarbetet i Den parlamentariska församlingen har antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har då noterats och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att där främja normer och principer. Detta ska ske genom ökad politisk dialog, ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Vid höstmötet arrangeras ett särskilt Medelhavsforum där församlingens medlemmar och partnerländer kan delta i en årlig konferens över ett för regionen aktuellt tema. Det sjunde Medelhavsforumet hölls i i under höstmötet och ägnades den arabiska våren. Församlingens beslut att övervaka parlamentsvalet i var uttryck för ett starkt parlamentariskt intresse och stöd för regionens utveckling i demokratisk riktning, sade församlingens president i sitt inledningsanförande. Det internationella samfundets arbete för säkerhet i regionen måste breddas och de sociala och ekonomiska orsakerna till instabilitet måste elimineras. och andra internationella forum hade en mycket viktig roll att delge sina kunskaper i demokratiuppbyggande i länder som länge varit diktaturer och med en ung befolkning som lever i fattigdom trots utbildning.