frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Konferensen samlade riksdagsledamöter och tjänstemän, gäster från andra nordiska parlament, tjänstemän på departement och myndigheter samt företrädare för berörda intresseorganisationer, totalt ett drygt hundratal utöver inledningstalarna. Delegationens informationsverksamhet utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. För stipendierna 2011 var språkförståelse i ett prioriterat tema. Stipendiesumman var för del DKK 90 000. Inom den ramen beviljades sex svenska journalister stipendier. En av dessa meddelade dock senare att hon på grund av utlandstjänstgöring inte kunde genomföra det planerade projektet och därför måste avstå från stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i , bl.a. genom samarrangemang i form av frukostmöten och seminarier. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Frivilligorganisationernas engagemang är en förklaring såväl som en avspegling av detta förhållande, och delegationens medlemmar och suppleanter har medverkat vid ett flertal olika organisationers arrangemang. intar en särställning vad gäller frivilligorganisationernas nordiska kontakter. Därför samverkar delegationen i sitt informationsarbete med genom ett särskilt samarbetsavtal. Delegationen har också nära kontakt med . Hallå är en av Nordiska ministerrådets informationstjänster och finns i alla de nordiska länderna. Syftet är att underlätta såväl privatpersoners som företags mobilitet i . Detta ska ske genom att tillhandahålla information till privatpersoner och företag om villkoren för bl.a. flytt, arbete, studier och etablering av företag i andra nordiska länder, som underlag för deras beslut. Därutöver bidrar Hallå till och ministerrådets fortsatta arbete med gränshinderfrågor genom att göra sammanställningar över de frågor och klagomål som inkommit. Övrigt svenska delegation utser representanter i de permanenta kommittéerna för den Arktiska parlamentarikerkonferensen respektive den parlamentariska . Vidare deltar medlemmar av delegationen, direkt eller via , i parlamentarikermöten om EU:s nordliga dimension och i parlamentariska kontakter inom . Därigenom uppnås en samordningseffekt i fråga om deltagande och verksamheten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra . Deras verksamhet , och delegationens arbete i dem, redovisas under respektive avsnitt nedan. Det regionala samarbetet medför också deltagande i, och ibland värdskap för, vissa arrangemang som inte formellt är en del av dessa samarbetsstrukturer. stod svenska delegation värd för ett studiebesök som ägde rum av ett 20-tal ledamöter av regionala parlament i nordvästra . Vidare bör nämnas det forum för unga parlamentariker i nordvästra och som börjar ta form. Det första forumet arrangerades i , det andra i och det tredje i . Där deltog (C) och (S) från den svenska . delegation till hade gett dem mandat att framföra en inbjudan till ett fjärde forum i , en inbjudan som tacksamt antogs av Arkhangelskmötet. Detta fjärde forum kommer således att arrangeras i , och väntas samla ett 50-tal deltagare. 3 63:e session i 3 NORDISKA RåDETS 63:E SESSION I KöPENHAMN DEN 13 NOVEMBER 2011 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 3 NORDISKA RåDETS 63:E SESSION I KöPENHAMN DEN 13 NOVEMBER 2011 16.42 Under 63:e session valdes, enligt den rotationsordning som tillämpas, en president och en vicepresident från för . President blev , Samlingspartiet, tidigare bl.a. statsråd i finländska regeringar 19992003. Till vicepresident valdes , , tidigare journalist och invald i riksdag . efterträdde från , . Haarder hade övertagit posten efter som valts vid session 2010, men lämnat rådet för att inträda i den nya danska regering som tillträdde efter Folketingsvalet . I sitt tacktal vid sessionen nämnde särskilt tre teman som prioriteter : det nordiska varumärket med stark ekonomi och välfärdssamhälle, gränshinder och det arktiska samarbetet. Vid den 63:e sessionen deltog gäster från bl.a. Baltiska parlamentariska församlingen, Parlamentariska (BSPC), (), , , Ryska statsduman och federationsrådet, Nordvästra parlamentariska församling (PANWR) samt . Nordiskt toppmöte De öppna nordiska samhällena Som brukligt inleddes sessionen med en debatt med de nordiska regeringarnas statsministrar. Som tema för toppmötet vid session hade presidium valt De öppna nordiska samhällena. Bakgrunden var de tragiska händelserna i och på Utøya i , som så brutalt illustrerat att det även i finns en politisk extremism som kan leda till vålds- och terrorhandlingar. Syftet med debatten var att diskutera vad de nordiska länderna samfällt kan göra för att möta sådana tendenser och om möjligt identifiera konkreta åtgärder och initiativ. statsminister framhöll att det var viktigt att ta upp det öppna nordiska samhället vid session och att nordiska politiska ledare för en diskussion om de värderingar som definierar våra samhällen. Vi i baserar inte vår säkerhet eller välfärd på murar och isolation utan på öppna dörrar och gemensamt ansvar, fortsatte han. Vårt val är fortsättningsvis att utveckla den nordiska välfärdsmodellen och slå vakt om dess medborgerliga rättigheter. Statsminister , , påpekade att vi kan välja hur vi reagerar när fara hotar. Hon sade att och andra internationella organisationer hänvisat till hur en mycket ojämn fördelning av inkomster och livskvalitet leder till ökade spänningar i samhället och att det inte får skapas sådana klyftor mellan grupper att de varken har kontakt med varandra eller något gemensamt. Ett öppet och tryggt samhälle som bygger på medborgarnas lika värde och lika möjligheter är det bästa sättet att säkra det öppna nordiska samhället, avslutade hon. statsminister inledde med att tacka alla närvarande för den våg av sympati, värme och omtanke som strömmat emot folk. hade man sett att solidaritet och gemenskap i inte var tomma ord. Han sade att bomberna och skotten i också varit ett angrepp på kärnan i den öppna folkstyrelsen sådan vi i utformat den. Vårt svar på hot om terror och våld måste vara mer demokrati och mer öppenhet men aldrig naivitet, fortsatte . Vi ska skydda samhället mot terror, sade han, för ett folk i fruktan utvecklar varken demokrati eller öppenhet. Detta är två sidor av samma sak: tryggheten är fundamental för att alla ska kunna tänka fritt, tala fritt och handla som ett fritt folk. nämnde tre huvuduppgifter för att klara detta: integrering, deltagande och yttrandefrihet. Den svenske statsministern (M) uttryckte stolthet över det svar gemensamt samlat sig kring: Hot mot våra öppna samhällen ska mötas med mer av öppenhet. lyfte fram fem områden som viktiga för att den nordiska öppenheten ska stå stark också . För det första, vår frihet och vår demokrati. De enskilda människorna måste ha stor frihet att forma sina egna liv i starka rättsstater och med likhet inför lagen, med delaktighet, insyn och möjligheter att påverka politiken och dess institutioner. För det andra, vår förmåga att bygga sammanhållning. För det tredje, tolerans för olikheter. I vårt måste människor kunna leva sida vid sida och forma sina egna liv oavsett bakgrund, religion, hudfärg eller kön. Vi måste bygga inkluderande samhällen där varje människas okränkbara värde respekteras. För det fjärde, vår nyfikenhet på det nya, oavsett om vi talar om kultur, teknik eller vetenskap. För det femte och slutligen, vår förmåga att se världen utgör en liten del av en stor värld. uttryckte förhoppningen att de värden som fångas i dessa fem delar skulle vägleda diskussionen om vår nordiska öppenhet. nya statsminister pekade på att har starka kulturella band, delar ekonomiska intressen och har starka samhällen som liknar varandra men att säga detta var för smått för att beskriva de nästan familjemässiga band, det släktskap, vi kände i våra hjärtan när tragedin drabbade . Det var en känsla av att det var våra bröder och systrar och våra barn som drabbades . Det var en känsla av att inte bara , utan hela den nordiska gemenskapen med vår frihet och vår öppenhet blivit utsatt för angrepp. Egentligen var det vi som var skyldiga norrmännen tack för deras svar på det tragiska som inträffade. De påminde oss om att svaret var att vi står fast vid våra värderingar värderingar som vuxit fram just av vår gemensamma historia. knöt an till vad statsminister sagt att öppenhet har många olika aspekter. Utöver öppenhet bygger den nordiska modellen kanske först och främst på gemenskap, respekt för andra människors värde och respekt för samtalet. avslutade med att säga att det är just i kristider som gemenskapen visar vad den är värd. För den socialdemokratiska gruppen talade , , som påpekade att ett öppet och demokratiskt samhälle inte kommer ur det blå, utan har sitt ursprung i respekt: människor som visar varandra respekt och bygger ett samhälle tillsammans med likvärdighet och mer likvärdighet. Men har olikheten ökat även i vår del av världen. Vi måste därför på nytt sätta fokus på arbetet med att öka jämlikheten i våra samhällen och kanske inte minst visa unga människor i den respekten att de alla har möjligheter och en roll på arbetsmarknaden. Mittengruppens sade att de nordiska länderna bör sträva efter att vara öppna, jämlika och demokratiska och säkerställa att alla invånare har möjlighet att delta på lika villkor oberoende av ålder, etnicitet, kön eller andra faktorer. Detta är en konkurrensfördel för framtiden för de nordiska länderna och en avgörande del av våra länders höga nivå av social stabilitet. Tyvärr kan dessa kärnvärden i den nordiska modellen inte tas för givna, sade hon. Vi måste sträva efter att de som tar över, ungdomen, prövar den centrala frågan i detta: Ska vi värna om det som präglar det nordiska välfärdssamhället, ett solidariskt samhälle där man säger en för alla, alla för en, eller tvärtom, survival of the fittest: Mittengruppen väljer att slå vakt om det solidariska, öppna demokratiska samhället som har präglat . , , var den konservativa gruppens talesperson. Han sade att det nordiska varumärket var känt runtom i världen för öppenhet, jämlikhet, demokrati, välfärd och ansvarsfull marknadsekonomi. Vi kunde vara stolta över det varumärket. Den gemensamma nordiska samhällsmodellen, välfärdssamhället, bör vidareutvecklas, fortsatte Wallinheimo. Vi ställs inför samma demografiska utmaningar: vår befolkning blir äldre och vi behöver kreativa lösningar för att garantera tillgången till tjänster i fortsättningen. Vi bör tillsammans förnya vår nordiska modell för att bevara den. För detta behöver vi klimatsmarta lösningar, vi behöver mer företagande, vi behöver ett nytt slags sammanhållning. Vi bör våga överge kvartalstänkandet såväl i politiken som i ekonomin och ta långsiktigt ansvar för våra samhällen. Alfheiður Ingadottír talade för den vänstersocialistiska gröna gruppen. Hon sade att de nordiska länderna är rika för att de bygger på en stark demokrati med respekt för olika synpunkter och för yttrandefriheten. Vår styrka har sin grund i själva samhället, som bygger på jämställdhet, en jämn fördelning genom skattesystemet, där alla bidrar med något för att säkra social rättvisa. Vår reaktion på det som hände på Utøya och i måste vara att stärka den nordiska modellen med öppenhet, lika värde och demokrati ännu mera, sade hon, och ansåg att vi gått vilse . Diskriminering, girighet och olikhet har ökat. Det måste vi sätta stopp för. Vi måste avskaffa diskriminering av minoritetsgrupper, avskaffa social dumpning och segregering i våra städer, vi måste se till att alla har lika möjligheter oavsett kön, ålder, religion, etniskt ursprung och sexuell läggning. Det är det enda svar vi kan möta extremism och hat med, avslutade hon. Efter inläggen från statsministrarna och partigruppernas företrädare fortsatte debatten med kortare frågor och kommentarer till statsministrarna. På en fråga från , , om en skatt på finansiella transaktioner svarade statsminister (M) att vi i försökt finna former för att beskatta banker eller föra dem till rätta former som är ganska effektiva. Efter att ha nämnt några exempel som han ansåg fungerar nämnde han ett som han inte trodde skulle fungera den finansiella transaktionsskatten. En sådan hade , men det den åstadkom var att transaktionerna flyttade någon annanstans. (M) sade att en väsentlig del vad gäller öppenheten är arbete och sysselsättning, och då måste vi titta på de olika åtgärder som har vidtagits för att öka förutsättningarna för jobb och sysselsättning. Han vände sig till statsminister, som kommer att ha ordförandeskapet i 2012, och frågade om det trots politiska skillnader vore möjligt att samlas bakom gemensamma förslag, att gå bortom sina egna politiska fördomar och se vad andra har gjort som har varit bra? svarade att vi kan lära av varandra, inte bara över nationsgränser utan också över partigränser. Ett skäl för att ha en öppen och demokratisk debatt är just att vi ska bryta argumenten mot varandra och justera också vår egen politik. Det han ville varna för var att tro att vi kan kopiera varandra. Det handlar om att inspirera varandra. Som exempel nämnde att man i genomfört en pensionsreform som i hög grad inspirerats av den svenska. , , påpekade att det finns en strukturell fråga om öppenheten, som gäller att samhället måste utvecklas på ett sådant sätt att inga grupper faller utanför dvs. saknar den sociala styrka som behövs för att de ska kunna kan använda samhällets öppenhet. Särskilt pekade han på den fara som ligger i ungdomsarbetslösheten, som gradvis kan leda till att den nya generationen ställs utanför den demokratiska processen och öppenheten. Statsminister instämde i att detta kunde leda till en känsla av att vara utanför, men vi borde komma ihåg att en sådan känsla också kan ha t.ex. religiös eller ideologisk grund, och det finns många andra sätt att känna sig vid sidan av. Det som hänt på Utøya, och liknande händelser, handlar om en liten grupp människor som känner stort utanförskap och som hamnar i extremistiska uppfattningar, medan ungdomsarbetslöshet är ett bredare samhällsproblem som den som upplever kan tala om med många andra. Även detta är en prövning för våra samhällen, menade , och sade att det absolut är värt varje ansträngning att sänka trösklar för att ungdomar ska kunna komma in i arbete. Vår slutsats, sade han, är att det som skapar problem är brister i vårt utbildningssystem. På en fråga från , , svarade att det finns instruktioner till departementen om att ständigt tänka på att vi inte bygger hinder mot andra länder, inte heller för företagare. Gränshinderforum hade redovisat att, även om det är otillräckligt, har 13 olika former av gränshinder tagits bort till följd av de ansträngningar som görs. menade att det att människor rör sig alltmer över våra gränser innebär att fler uppmärksammar gränshinder, vilket i sin tur trycker på för att vi ska bli bättre på att ta bort dem. (V) menade att det kunde finnas hinder för ett demokratiskt samhälle som har att göra med gränshinder och nämnde speciellt att danska medborgare som jobbar i men har flyttat till mister sin rösträtt i när man bott i . svarade att det i har förts en debatt om man skulle kunna rösta där när man bosatt sig i ett annat land, och att den debatten accentuerats sedan byggdes ut. Den nya danska regeringen hade emellertid inte någon omedelbar plan på förändringar. Däremot kommer man att ta upp frågan om dubbelt medborgarskap. (S) återvände till frågan om ungdomsarbetslösheten. Hon påpekade att den i ligger betydligt lägre än i resten av de europeiska länderna och frågade vad man gör där för att komma åt ungdomsarbetslösheten och vilka goda råd han kunde ge andra. påminde om att han sagt att vi kan inspirera varandra, men inte kopiera. Men med det sagt pekade han på en ansvarsfull makroekonomisk politik som används till att jämna ut svängningar. Håller man den allmänna sysselsättningsnivån hög är det lättare att hålla nere ungdomsarbetslösheten. Det andra är omfattande åtgärder för att undvika att ungdomar blir arbetslösa har de varit det är det väldigt svårt att få dem tillbaka i arbete. Oljeintäkterna är en fördel, men hade upplevt hög arbetslöshet med höga oljeintäkter. Ansvar och målmedveten arbetsmarknadspolitik trodde han var nyckeln, oavsett vilket land man talade om. (S), påpekade att det finska ordförandeskapet varit pådrivande för att lyfta fram genusperspektivet i klimatarbetet, och frågade hur statsminister kunde lyfta fram det i kommande klimatförhandlingar. svarade att statsministrarna diskuterat detta och hade samma uppfattning att könsperspektivet bör integreras i klimatförändringsfrågan. En fråga från , , rörde solidaritet för att finansiera finanskrisen i . Kunde man tänka sig att , och också skulle delta i de säkerhetsmekanismer som har skapats? Statsminister svarade att EU inte bett om hjälp eller gåvor. Däremot hade man sett till att den norska pensionsfonden kunde investera i europeiska aktier och obligationer, inklusive i den europeiska räddningsfonden. Han såg detta som investeringar med hög säkerhet och god avkastning som bidrar till att stabilisera den europeiska ekonomin. sade att inte heller hade ombetts bidra till den europeiska lånefonden. Men när de mer tekniska diskussionerna om hur lånefonden skulle fungera avslutats fick man bedöma saken. påminde om vad just sagt att det i huvudsak var fråga om lån till marknadsmässiga villkor. Den största krishanteringsfonden har de 17 hand om. Därutöver har bl.a. och bilateralt gått med i lånefaciliteter till länder som haft problem. Det har bl.a. gällt länder som både fördubblat och tredubblat sina statsskulder därför att man i realiteten gått in och täckt det egna banksystemets fallissemang. ordförandeskapsprogram för Den norske statsministern presenterade programmet, som har rubriken i ett nordiskt perspektiv. Temat är alltså utvecklingen av en hållbar välfärdsstat i ett nordiskt perspektiv. Det gäller hållbarhet i många avseenden: miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Diskussionen om det nordiska välfärdssamhället handlar om hur man ska klara att förena dessa aspekter, om hur vi genom investeringar i kunskap och innovation ska fortsätta ha konkurrenskraftiga ekonomier, som vi har en social hållbarhet med inkludering och jämställdhet. Miljömässig hållbarhet handlar om att vidareutveckla det vi har gjort i , nämligen grön tillväxt. vill därutöver fokusera på språk . Den gemensamma språkliga identiteten upprätthåller kulturella band och är en viktig del av den nordiska identiteten. Denna språkliga identitet är satt under tryck, och därför är det viktigt att utveckla den gemensamma språkförståelsen, som en viktig del av det nordiska samarbetet. Presidiet hade utsett , , till sin talesman i ärendet. Han tackade för ett ambitiöst och omfattande ordförandeskapsprogram och sade att han var tillfreds med att se många av rekommendationer avspeglas i programmet. Det var bra att man i programmet understryker att vi ska främja sysselsättningen. Vi kan bevara vår levnadsstandard och välfärd bara om vi utnyttjar alla våra resurser i samhället. Vidare var det viktigt att samarbeta om genomförandet av EU-direktiv, så att inte nya gränshinder skapas. Språkfrågan är en svår utmaning; våra barn lär sig engelska och kan språket flytande. Förståelsen och beredskapen att använda vårt gemensamma skandinaviska språk har minskat. Det kan leda till minskad samhörighet, och det kan vi inte godta. Vi måste då satsa resurser på språkförståelsen och sprida våra kulturprodukter till andra nordiska länder. Statsminister bekräftade att lyssnat på och tagit till sig rådets förslag och uppfattningar. Till (C), som sagt att det också var viktigt att lägga vikt på ett mer öppet samhälle, sade han att om man bidrar till att jämna ut sociala skillnader, bidrar till inkludering och jämställdhet, skapar man öppnare samhällen. Han svarade (KD), som tagit upp frågan om en EU-redogörelse, att man på de nordiska statsministermötena ofta diskuterar frågor som ska tas upp i olika EU-institutioner. Men borde själv avgöra vilka teman och debatter det ska ta upp, det borde varken ordförandeskap eller statsministrarna bestämma. På en fråga från , , om arbetsplatser och utveckling också i glesbygder, svarade att det visserligen inte var direkt omnämnt i programmet, men när programmet talar om utveckling av näringslivet, om arbetsplatser och arbetsliv är det viktigt att det sker i hela landet. Konkurrenskraft, boende och sysselsättning hänger samman, sade han, och menade att det norska ordförandeskapsprogrammet ger en ram för att behandla dessa frågor. Reform av det nordiska samarbetet Under denna rubrik behandlades det presidieförslag som utarbetats på grundval av rapporten från en arbetsgrupp som haft i uppdrag att göra en översyn av arbetsordning och arbetsformer. Förslaget presenterades av , som blivit vald till rådets president efter att inträtt i den danska regeringen. Haarder sade att presidiet arbetat grundligt med att gå igenom frågor som: Kan bli en mer effektiv och aktuell röst när vi bara möts en gång ? Hur säkrar vi transparens och förankring av den nordiska politiken? Är samarbetet med ministerrådet tillräckligt effektivt för att främja goda resultat? Vem ska samarbeta med på det europeiska och internationella planet? menade att presidiets förslag var det bästa svaret på dessa och liknande frågor. Förslagen skulle skapa ny dynamik i samarbetet och främja politiska markeringar, politiska diskussioner och politiska initiativ snarare än att samarbetet avpolitiserades, vilket det funnits tendenser till. Bland annat föreslogs att utöver de ordinarie sessionerna skulle hålla en minisession i syfte att vara mer aktuella och halvera tiden för ärendebehandling. Vidare föreslogs att ministerrådet skulle ge sin första syn på rådets rekommendationer och att rådet och ministerrådet skulle kunna mötas för att diskutera rekommendationerna. Nådde man inte enighet om rekommendationerna skulle man via direkta förhandlingar mellan parterna kunna inleda en slags förlikningsprocedur eller mäkling efter mönster från EU-systemet, sade vidare. Presidieförslaget innehöll också delförslag om bättre förankring av rådets förslag och om att göra dem mer synliga för medborgarna, bl.a. genom att i arbetsordningen införa möjligheten att medborgare eller organisationer kan uppvakta något av utskott i ett ärende. (M), som talade för den konservativa gruppen, sade att behövde bli vassare, mer fokuserat och effektivare. Hon menade att det nu liggande förslaget stannade på halva vägen och att en bredare översyn av verksamhet och inriktning behövdes. Många av delförslagen välkomnades av den konservativa gruppen de som rörde öppenhet, kommunikation och förankring, liksom det som sades i förslaget om och omvärlden. Däremot yrkade den konservativa gruppen återremiss på förslaget om två årliga sessioner med hänvisning till att många frågor om det behövde gås igenom ytterligare. Även om man instämde i att samarbetet med måste ske effektivare och snabbare ansåg gruppen att detta i första hand borde ske genom dialog med snarare än genom de beslut presidieförslaget innehöll. Den konservativa gruppen yrkade därför avslag på de punkter i förslaget som berörde ministerrådet och yrkade på att plenarförsamlingen i stället skulle uppdra åt rådsdirektören att vid nästa presidiemöte återkomma i frågan om hur en sådan dialog med ministerrådet kan ske. Vidare hade den konservativa gruppen ett tilläggsyrkande till presidieförslaget, nämligen att plenarförsamlingen skulle uppdra åt rådsdirektören att till kommande presidiemöte återkomma med förslag på hur ett arbete med ett vassare, fokuserat och effektivare , inklusive frågan om utskottens struktur, kan inledas. I den fortsatta debatten klargjorde , som talade för den socialdemokratiska gruppen, att de stödde presidieförslaget och avvisade den konservativa gruppens yrkanden.