frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — Lagmannen har härefter förtydli- gat instruktionen med att domstolen har en plikt att lämna ut allmänna hand- lingar skyndsamt samt att domstolen efter information och förfrågan enligt ovan till beställaren ska informera om att domstolen lämnar ut handlingar eller uppgifter i de fall utlämnande inte kan anstå. 3) Vilka överväganden som gjorts i fråga om nämnda rutiners förenlighet med reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och 6 kap. offentlighets- och sekretesslagen Enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen ska allmän handling på begäran lämnas ut genast eller så snart det är möjligt. Som en allmän tumregel gäller dock att det kan blir fråga om högst någon eller eventuellt några dagars vän- tan innan handlingen lämnas ut. Enligt en särskild undantagsregel i 12 § andra stycket gäller inte skyldigheten att tillhandahålla en handling på stället om betydande hinder möter. Ett sådant hinder skulle kunna vara att det skulle vara förenat med mycket stora kostnader att tillhandahålla handlingen (se JO 1981/82 s. 282). Tingsrätten har bedömt att det skulle medföra betydande hinder p.g.a. mycket stora kostnader, om det ens skulle vara möjligt, att temporärt arkivera handlingarna på något annat ur arkiveringssynpunkt säkert sätt än som skett för att underlätta expediering ur arkivbeståndet. Tingsrätten har inte heller sådana personella resurser att det skulle vara fysiskt möjligt att hantera det i flyttkartonger nedpackade materialet och har bedömt att det skulle medföra orimliga kostnader att i varje särskilt fall anlita en flyttfirma om sökanden själv skulle medge att inge en förnyad begäran eller att medge ett anstånd med utlämnandet. Tingsrätten har slutligen gjort bedömningen att information till den som gjort en beställning av sådant arkivmaterial som till följd av ombyggnation varit nedpackat jämte en förfrågan till beställaren om möjligheten att avvakta tingsrättens utlämnande och återkomma med en förnyad beställning , dvs. vid den beräknade ombyggnationens slut, borde vara förenlig med regleringen i tryckfrihetsförordningen. För det fall utlämnandet inte kunnat anstå har tingsrätten anlitat flyttpersonal och verkställt beställningen genast eller . 4) Tingsrättens bedömning av vad som kommit fram Tingsrätten har besvarat K.L:s förfrågan. Tingsrätten har således besvarat K.L:s begäran skyndsamt. När det gäller innehållet i tingsrät- tens svar och tingsrättens rutiner under ombyggnationen kan dock följande konstateras. En ljudupptagning ska, enligt 20 § förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol, gallras senast efter det att målet eller ärendet har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft. Enligt uppgift i domstolens ärendehanteringssystem är målet gallrat. Att ljudupptagningen gallrats följer således av gällande bestämmelser. 2 012 /1 3:JO1 gäller tingsrättens hantering av K.L:s förfrågan i denna del har domstolssekre- teraren S.B., enligt uppgift till JO, uppgett att hon i samband med att hon besvarade K.L:s förfrågan borde ha upplyst denna om att gallring av ljudupp- tagning hade skett. Tingsrätten gör inte någon annan bedömning. När det härefter gäller frågan om K.L:s begäran om utlämnande av all- männa handlingar eller uppgifter ur allmänna handlingar kan konstateras att tingsrättens avsikt varit att föra en dialog med beställaren och att fråga bestäl- laren om det skulle vara möjligt för tingsrätten att på grund av att arkivmate- rialet varit nedpackat avvakta ett utlämnande. Det kan dock konstateras att lagmannens instruktioner till personalen vid tingsrätten varit kortfattade och att det svar som lämnats av tingsrätten till K.L. inte präglats av någon dialog eller innehållit någon förfrågan. Det är därför förklarligt att K.L. uppfattat tingsrättens information som ett beslut att inte lämna ut handlingen eller läm- na information om uppgift i handlingen förrän . Enligt uppgift från entreprenören och kommer arkivloka- len att kunna tas i bruk . Tingsrätten kommer med anledning av den anmälan som är gjord att se över rutinerna för utlämnande av allmänna handlingar och kommer att arrangera en intern utbildningsinsats med all per- sonal angående handlingsoffentlighet och domstolens skyldighet mot allmän- heten när det gäller att lämna ut allmänna handlingar och uppgifter ur allmän- na handlingar m.m. kommenterade tingsrättens remissvar. I ett beslut anförde JO följande. I 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen, TF, föreskrivs att varje svensk medbor- gare har rätt att ta del av allmänna handlingar. Enligt 2 kap. 12 § första styck- et TF ska en allmän handling, som får lämnas ut, på begäran genast eller så snart det är möjligt tillhandahållas på stället utan avgift. I andra stycket stad- gas att en myndighet inte är skyldig att tillhandahålla handlingen på stället, om betydande hinder möter. Av 2 kap. 13 § TF framgår att den som har rätt att ta del av en allmän handling också har rätt att mot fastställd avgift få en avskrift eller kopia av handlingen. Begäran att få ta del av allmänna handlingar på stället liksom att få kopior och avskrifter av allmänna handlingar ska behandlas skyndsamt. Normalt bör besked i utlämnandefrågan lämnas som begäran gjorts, men nå- gon eller några dagars fördröjning kan godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Vidare är ett visst dröjsmål ofrånkomligt om begäran avser eller fordrar genomgång av omfattande material. För att leva upp till TF:s skynd- samhetskrav måste myndigheten organisera sin verksamhet så att framställ- ningar om handlingsutlämnande kan behandlas även och enskilda personers frånvaro. Betydande hinder enligt 2 kap. 12 § andra stycket TF kan åberopas endast när handlingen begärs utlämnad på stället och gäller således inte framställ- ningar med stöd av 2 kap. 13 § TF avseende avskrifter eller kopior av allmän- na handlingar (se , Offentlighetsprincipen, 8 uppl., s. 140). Betydande hinder kan vara t.ex. att handlingen den begärs utlämnad används i myndighetens arbete, att handlingen är utlånad till en annan myndighet eller 2 012 /1 3:JO1 att det skulle vara förenat med mycket stora kostnader att tillhandahålla hand- lingen på stället (se JO 1981/82 s. 282 och JO 1990/91 s. 409). Om myndig- heten gör gällande betydande hinder har sökanden i stället rätt att få ut en avskrift eller kopia av handlingen (se JO 1972 s. 306). Enligt 6 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, ska en myndighet på begäran lämna uppgift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. OSL uppställer inga uttryckliga krav på att en sådan begäran ska besvaras skyndsamt. Det ligger emellertid i sakens natur att det normalt inte bör ta att lämna en uppgift ur en allmän handling än det skulle göra att lämna ut den handling som uppgiften finns i (se JO 1989/90 s. 371 och JK:s beslut , dnr 4225-08-21). Medan arkivet byggdes om, vilket tog drygt , förvarade tingsrät- ten arkiverade akter nedpackade i flyttkartonger. Enligt instruktion från lag- mannen skulle den som begärde att få ta del av en handling ur dessa akter tillfrågas om det var möjligt att återkomma med en ny begäran efter ombygg- nationen. Först om beställaren insisterade, anlitade tingsrätten en flyttfirma för att ta fram handlingen. Tingsrättens handläggningsrutin var således att försöka få personer som begärde ut allmänna handlingar att återta begäran och återkomma . Den rutinen strider mot den grundlags- fästa rätten att skyndsamt få ta del av allmänna handlingar. begärde att få uppgifter ur en allmän handling fick hon beskedet av tingsrätten att handlingen på grund av ombyggnationen inte skulle vara tillgänglig förrän senare och hon hänvisades till att återkomma med sin begäran då. Denna handläggning står i uppenbar strid med tingsrät- tens skyldigheter enligt 6 kap. 4 § OSL. Det kan inte godtas att en domstol bygger om sitt arkiv så att allmänna och offentliga handlingar i princip blir oåtkomliga. Härigenom hind- ras allmänheten från att utöva sin grundlagsenliga rätt att ta del av allmänna handlingar. En sådan åtgärd medför också att framställningar om kopior av allmänna handlingar inte kan behandlas med den skyndsamhet som är nöd- vändig och att förfrågningar från allmänheten om innehållet i allmänna hand- lingar inte kan besvaras. Sammanfattningsvis förtjänar tingsrätten kritik för sin handläggning av K.L:s framställning och för sina handläggningsrutiner avseende framställningar om att få ta del av allmänna handlingar och uppgifter ur sådana handlingar. i övrigt framfört ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd. 2 012 /1 3:JO1 Kritik mot i för att myndigheten överträtt sin behörighet vid handläggningen av ett tillsynsärende beträffande en överförmyndarnämnds arvodesbeslut (Dnr 3648-2010) I en anmälan till JO framförde D.S. klagomål mot i med anledning av nämndens beslut om arvode till en förvaltare . Enligt D.S:s uppfattning hade nämnden beviljat förvaltaren för höga arvoden och han uppgav att han med anledning härav hade gjort en anmälan mot nämnden till i . Han uppgav vidare att överförmyndarnämnden hade ignorerat den kritik från som hans anmälan föranlett. Av till anmälan fogade handlingar framgick bl.a. följande. I beslut (dnr 203-4501-09) riktade anmärk- ning mot överförmyndarnämndens beslut om arvode till en förvaltare och ålade nämnden att senast ett visst datum återrapportera till vil- ken åtgärd som nämnden vidtagit med anledning av anmärkning i ärendet. I beslutet skrev att de utbetalade arvodena (respektive ) var för höga med hänsyn till uppdragets krav samt att förvaltarens arvodesanhållningar var bristfälliga och saknade närmare specifikation. Vida- re skrev att ett skäligt arvode till förvaltaren i detta uppdrag var ett normalarvode om ca och med hänsyn till ovanstående bör över- förmyndarnämnden justera arvodet till ett normalarvode för förvalta- ren för nästa redovisningsperiod. Av överförmyndarnämndens återrapportering till framgick att nämnden med anledning av beslut avsåg att utarbeta nya blanketter i syfte att tydliggöra redovisningen av gode mäns och förvaltares arbetsinsatser och tidsåtgång. I samband härmed skrev nämnden att man ansåg sig på goda grunder ha bedömt skäligheten i utgivna arvoden och påpekade att nämndens beslut om arvode kan överklagas till tingsrätt, som då har att ta ställning till skäligheten av belopp. Vid in- spektion av överförmyndarnämnden diskuterades det aktuel- la ärendet och i protokollet från inspektionen (dnr 203-26891-09) står bl.a.: anser dock inte att överförmyndarnämndens återrapportering om nya blanketter är en tillräcklig åtgärd i arvodesdelen. Enligt mening skall förvaltarens arvode beräknas enligt riktlin- jer i procent av basbeloppet. framställer därför krav på ny åter- rapportering beträffande förvaltarens arvode. ska inkomma med ny återrapportering om arvodet. 2 012 /1 3:JO1 skrev vid sin förnyade återrapportering till länssty- relsen att det var nämndens bestämda uppfattning att beslut om arvode ska fattas med stöd av bestämmelserna i 12 kap. 16 § föräldrabal- ken (FB) och att det härav följer att det står nämnden fritt att avgöra hur stor- leken på beloppet ska beräknas. Ärendet remitterades till för yttrande dels om vilken rättskraft beslut i tillsynsärenden har, dels om har möjlighet att genom beslut i ett tillsynsärende ålägga en myndighet att vidta vissa åtgär- der. inkom, genom chefsjuristen och länsjuristen , med ett remissvar och anförde följande. besvarar JO:s frågor enligt följande. 1.Länsstyrelsens beslut saknar rättskraft. 2.Länsstyrelsen får ålägga överförmyndaren att underrätta läns- styrelsen om vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av en anmärk- ning, enligt 23 § förmynderskapsförordning. Om överförmyndarnämnden efter anmärkning inte vidtar någon lämplig åtgärd så kan inte göra något åt detta. Ärendet hos avser anmälan mot överförmyndarnämnden i om förvaltararvode m.m. Arvode till förvaltare regleras i 12 kap. 16 § . För arvodering tillämpas normalt SKL:s förslag till ersättningsregler, cir- kulär 07:74. För tillsyn finns bestämmelser i bl.a. 20 § förmynderskapsför- ordning (1995:379). Av bestämmelsen framgår att ska granska om överförmyndarens handläggning följer reglerna i och den- na förordning och även i övrigt sker på ett rättssäkert och lämpligt sätt. är och har ett särskilt boende och nor- mal ekonomi. Den förordnade förvaltaren har ett vanligt förvaltaruppdrag utan krav på advokatkompetens. har i detta ärende inte följt samma ersättningsregler (SKL:s) som nämnden normalt tillämpar i andra godmans- och förvaltaruppdrag. Enligt mening ska lika fall behandlas lika vid arvodering i godmans- och förvaltaruppdrag. Vidare får huvudmannen själv betala arvode och drabbas således personligen av det höga arvodet. konstaterar även att det inte finns någon som bevakar huvudmannens rätt i arvodesdelen. Svårigheterna i uppdraget beror dock inte på huvudmannen, enligt . handläggning av förvaltararvodet i detta ärende har inte skett på ett rättssäkert och lämpligt sätt, enligt . Ärendet remitterades därefter på nytt till för yttrande över läns- styrelsens handläggning av det aktuella tillsynsärendet och därvid särskilt vad avsett med de ovan citerade formuleringarna i dels beslutet , dels protokollet . anförde i sitt remissvar, som även detta avgavs av och , bl.a. följande. anser att SKL:s riktlinjer för arvodering ska tillämpas. 2 012 /1 3:JO1 Enligt ska förvaltaren redovisa utfört arbete och överförmyndarnämnden ska därefter självständigt sätta ett skäligt arvode. har i detta ärende endast godkänt begärt arvode från förvaltaren och frångått normal tillämpning av SKL:s riktlinjer. Nämn- den tycks ha en särskild överenskommelse med E.S. avser att överförmyndarnämnden ska tillämpa SKL:s riktlin- jer , d.v.s. för nästa redovisningsperiod . Länsstyrel- sens beslut påverkar således inte redan utbetalda arvoden. har också framfört detta muntligt i diskussion med överförmyndaren. anser att SKL:s riktlinjer ska följas oavsett blankettens ut- formning. Blanketten är ett underlag för överförmyndaren att sätta ett rättvist och skäligt arvode. har även i diskussionen med överförmyndaren framfört möj- ligheten att tillsätta en god man för att bevaka huvudmannens rätt i arvodes- delen. Förslaget har blivit utan resultat. kan också byta förvaltare. anser att det höga arvodet är oskäligt och får ekonomiska konsekvenser för huvudmannen som inte kan bevaka sin rätt. I ett beslut anförde JO följande. I 12 kap. 16 § FB stadgas att förordnade förmyndare, gode män och förvaltare har rätt till ett skäligt arvode för uppdraget och ersättning för de utgifter som har varit skäligen påkallade för uppdragets fullgörande (första stycket). Beslut om arvode och ersättning för utgifter fattas av överförmyndaren, som dessut- om bestämmer i vad mån arvodet och ersättningen ska betalas med medel som tillhör den enskilde (andra stycket). Överförmyndarens beslut om arvode och ersättning överklagas till tingsrätt (20 kap. 6 § FB). Av 19 kap. 17 § första stycket FB framgår att ska utöva till- syn över överförmyndares och överförmyndarnämnders verksamhet. I andra styckets första strecksats samma lagrum erinras om att ska stöd- ja överförmyndare med rådgivning för att främja en enhetlig rättstillämpning. Det rör sig dels om rådgivning i enskilda frågor, dels om mer generella råd. Rådgivningen bör dock inte avse hur det ska förfaras i ett visst konkret ärende utan mer inriktas på sådant som tolkningen av en viss lagregel och upplys- ningar om praxis och metodfrågor (se m.fl., , En kom- mentar på Internet, 19 kap. 17 § FB). Bestämmelsen kompletteras av före- skrifter i 2023 §§ förmynderskapsförordningen (1995:379). Härav framgår bl.a. att ska genomföra inspektioner och därvid granska om överförmyndarens handläggning följer reglerna i och nämnda förordning och även i övrigt sker på ett rättssäkert och lämpligt sätt (20 § andra stycket). Om vid granskningen finner anledning att rikta anmärkning mot överförmyndarens handläggning, ska anmärkningen och skälen till den antecknas i inspektionsprotokollet. kan vidare ålägga en överförmyndare att rapportera vilka åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med påpekade missförhållanden (23 §). 2 012 /1 3:JO1 Av utredningen i ärendet har framkommit att i ett beslut riktade en anmärkning mot överförmyndarnämndens beslut om arvode till en förvaltare och ålade nämnden att återrapportera till om vilken åtgärd nämnden vidtagit med anledning av anmärkningen. I beslu- tet skrev bl.a. att de utbetalade arvodena var för höga och att skäligt arvode till förvaltaren enligt uppfattning uppgick till ett normalarvode om ca samt med hänsyn till ovanstående bör över- förmyndarnämnden justera arvodet till ett normalarvode för förvalta- ren för nästa redovisningsperiod. Sedan överförmyndarnämnden återrappor- terat till , uttalade i samband med en inspektion av överförmyndarnämnden att nämndens vidtagna åtgärd att utarbeta nya blanketter inte var tillräcklig och att enligt mening skulle förvaltarens arvode beräknas enligt vissa angivna riktlinjer. krävde därför en ny återrapportering beträffande förvaltarens arvode. Som ovan redovisats syftar tillsyn över överförmyndarverk- samheten bl.a. till att säkerställa att ärenden handläggs på ett rättssäkert och i övrigt lämpligt sätt i enlighet med lag. granskning kan mynna ut i uttalanden om att överförmyndaren i sin handläggning i något hänseende inte svarar mot ställda och definierade krav. Några särskilda sanktioner står dock inte till buds annat än den kritik som kan riktas mot den granskade myndigheten. Som regel är tillsynsbeslut i ärenden som rör överförmyndares verksamhet inte verkställbara eller på annat sätt bindande och har inte heller i övrigt sådana rättsverkningar att de kan över- klagas (se m.fl., , En kommentar på Internet, 19 kap. 17 § FB). uppgift är inte att ta ställning till om ett arvodesbeslut är riktigt i sak. Denna prövning av överförmyndarnämndens beslut är uteslutan- de förbehållen allmän domstol efter överklagande av beslutet. Trots det har i sitt beslut och sitt protokoll tagit ställning till hur stort arvode förvaltaren borde ha haft . Enligt min mening kan vidare uttalanden inte uppfattas på något annat sätt än att härmed ålagt överförmyndarnämnden att besluta på visst sätt i sak vid prövningen av arvodet . Att så varit fallet bekräftas även av vad skrivit i sina remissvar till JO. Det är tydligt att också överförmyndarnämnden uppfattat uttalanden på detta sätt och reagerat mot det genom att påpeka att det står nämnden fritt att avgöra hur arvodet ska beräknas och att det är tingsrätten som efter överklagande har att ta ställning till nämndens beslut. har enligt min uppfattning på ett anmärkningsvärt sätt över- trätt sin behörighet. Förutom att det var fel av att ta ställning till och göra uttalanden om överförmyndarnämndens arvodesbeslut i sak, saknar ett sådant åläggande som utfärdats laglig grund. förtjänar därför allvarlig kritik. 2 012 /1 3:JO1 D.S:s klagomål mot överförmyndarnämnden och vad som i övrigt kommit fram föranleder inte någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Kritik mot kommunchefen och kommunstyrelsen i kommun, som inte iakttagit regeringsformens krav på opartiskhet på kommunens webbplats (Beslut av JO Axberger , dnr 6219-2010) Beslutet i korthet: På kommuns webbplats publicerades efter valet en text om en manifestation i anledning av att Svenskarnas parti hade valts in i kommunfullmäktige. Publiceringen, som beslutades av kommunche- fen, skedde så att kommunen själv framstod som avsändare. En sådan an- vändning av kommunens webbplats står i strid med kravet på opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. På kommuns webbplats, , startsidan, fanns under rubriken bl.a. texten: Manifestation i Gräs- torp ! måste alla demokratiska krafter agera för att motverka alla former av främlingsfientlighet! Vid markering av texten visades följande. måste alla demokratiska krafter agera för att motverka alla former av främlingsfientlighet! I kommunala val har 102 medborgare röstat på ett rasistiskt och odemokratiskt parti som heter Svenskarnas parti. Vi undertecknade som representanter för de demokratiska partierna i Gräs- torp, kan med bestörtning konstatera att ett rasistiskt parti med nazistiskt tankegods i bagaget vunnit ett mandat i kommunfullmäktige. Vi frågar oss självfallet hur detta kunnat hända och måste självkritiskt granska vad som kunde ha gjorts annorlunda i vår kommun. har det dock hänt och måste alla demokratiska krafter agera för att motverka alla former av främlingsfientlighet. Den mycket stora majoritet i som tror på alla människors lika värde ska engageras till demokra- tins försvar. Som ett led i detta hålls en manifestation på torget i . Texten var undertecknad av representanter för , , . Publiceringen påtalades i en anmälan till JO av , Svenskarnas parti. Enligt anmälaren hade kommunens webbplats använts för politiska utspel mot det parti han företrädde. Kommunstyrelsen i kommun inkom med ett yttrande, av vilket framgick att det var kommunchefen som i det aktuella fallet 2 012 /1 3:JO1 hade fattat beslutet om att publicera texten på webbplatsen. I fråga om vilka överväganden som gjordes beträffande publiceringen uppgavs följande. Kommunen ska självfallet vara opartisk i sin information men detta är ett unikt fall. Den politik som Svenskarnas parti står för är att betrakta som ett angrepp på de mänskliga rättigheterna och grundlag. I dessa grund- läggande värderingar kan inte en kommun förhålla sig neutral. Svenskarnas parti har en politik som innebär att de vill avskaffa det demo- kratiska styrelseskicket och ta ifrån svenska medborgare sina medborgerliga rättigheter. De vill DNA-testa medborgarna och därefter genomföra en etnisk rensning utifrån principen sist in först ut. Bedömningen gjordes utifrån att kommunen som en av de viktigaste de- mokratiska institutionerna inte bara har en rätt att ta ställning mot den typen av åsikter utan dessutom har en skyldighet att försvara det demokratiska sty- relseskicket, de medborgerliga rättigheterna samt FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna. Mot denna bakgrund gjordes bedömningen att artikeln kunde publiceras. För verksamhet gäller regeringsformens grundläggande bestäm- melse om att det allmänna ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta sak- lighet och opartiskhet, se 1 kap. 9 § regeringsformen. Den omfattar även en kommuns webbplats (se JO 2010/11 s. 616). Detta hindrar i och för sig inte att webbplatsen även kan innehålla debattinlägg och andra opinionsyttringar, under förutsättning att den som helhet uppfyller kraven på saklighet och opar- tiskhet. Det kan exempelvis ordnas så att någon del av webbplatsen upplåts för opinionsyttringar av olika slag i enlighet med klart fastställda regler som tillämpas lika för alla (jfr JO 2010/11 s. 622). Något sådant har det emellertid inte varit fråga om i detta fall. Den aktuella artikeln innefattade ett politiskt upprop från företrädare för ett antal av de i kommunfullmäktige representerade partierna. Udden var riktad mot ett annat i kommunfullmäktige representerat parti. Publiceringen, som beslutades av kommunchefen, skedde så att kommunen själv framstod som avsändare. En sådan användning av kommunens webbplats står i strid med kravet på opar- tiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Kommunchefen och Kommunstyrelsen i kommun ska därför kritiseras. 2 012 /1 3:JO1 Allvarlig kritik mot i , som beslutade att genomföra röstning vid i strid med vallagen (Beslut av JO Axberger , dnr 5409-2010) Beslutet i korthet: Förtidsröstningen vid uppfyllde inte kraven i 8 kap. 3 § vallagen, eftersom partipolitiska aktiviteter förekom i nära anslutning till de röstande. ansvarar för att vallagens ordnings- regler kan upprätthållas vid röstmottagningsställena. Lokaler där detta inte är möjligt ska inte användas för röstning.