frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — På blanketten anges även att man läst och godkänt kommunens regler. uppmärksammade inte att inte båda vårdnadshavarna skrivit under erbjudandet förrän vid en egenkontroll . Eftersom E.B:s dotter ännu inte börjat på den nya förskolan kunde det hela rättas till. skickade tillbaka det undertecknade erbjudandet till E.B. tillsam- mans med information om att även den andra vårdnadshavaren måste skriva under erbjudandet för att dottern skulle kunna erhålla platsen. uppgav att hon skulle komma att bli ensam vårdnadshavare varför förvaltningen höll den nya platsen preliminärt till för att ge henne möjlighet att komma in med dokumentation i saken. Det kom dock inte in någon dokumen- tation. JO anmodade därefter i kommun att inkomma med utredning och yttrande över vad E.B. anfört i sin anmälan till JO. Yttrandet skulle särskilt belysa om något beslut fattats med anledning av att E.B. accepterade det lämnade erbjudandet om byte av förskoleplats och, om ett sådant beslut fattats, huruvida det har kunnat ändras . Som sitt remissvar gav nämnden in en skrivelse som upprättats på förvalt- ningen. I skrivelsen anfördes i huvudsak följande. fick erbjudande om byte av förskoleplats för sin dotter. Till erbjudandet bifogades de fastställda Taxor och regler inom barnomsor- gen i . Dessa anvisningar är fastställda av Barn- och ungdomsnämn- den. Här framgår att om det finns två vårdnadshavare ska båda skriva under erbjudandet om plats, på blanketten anges också att man läst och godkänt kommunens regler. Erbjudande om byte av plats skickades ut till förskolan. Placeringen skulle gälla från . Rutinen är sedan att förskolan tar kontakt med föräldrar angående inskolning. Efter en egenkontroll av placeringsassistenten (rätte- ligen juni, JO:s anm.) upptäcktes att rutinerna i handhavandet på placerings- enheten brustit då enbart en av vårdnadshavarna hade skrivit under. Det med- förde att blanketten skickades åter för underskrift av den andra vårdnadshava- ren. Placeringsassistenten var i kontakt med E.B. och kom överens med henne om att platsen skulle hållas kvar till dess vårdnadshavaren inkom med doku- mentation som styrkte att hon var boendeförälder. Ingen dokumentation in- kom inom den avtalade tiden vilket också medförde att platserbjudandet togs bort. Barnet har i efterhand lagts tillbaka i kön och med ursprungligt ködatum. Enligt de regler som tillämpats i , har ordningen varit den att båda vårdnadshavarnas underskrift krävts vid accepterande av platserbjudan- de. Skälet till den tillämpningen kan kopplas till att rättsläget i frågan om vad som hör till den dagliga omsorgen har varit otydligt. kommer göra en översyn av Taxor och regler för barnomsorgen i , Barn- och ungdomsnämndens 2 012 /1 3:JO1 regler och tillämpning av skollagen. Eventuella justeringar enligt gällande rättspraxis kommer att beaktas. Med anledning av att nämnden inte besvarat de frågor JO ställt i sin remiss anmodades nämnden att inkomma med ett förnyat remissvar. Nämnden gav in ett reviderat remissvar där sammanfattningsvis följande tillägg hade gjorts. Efter det att E.B. godkänt platsen och skickat tillbaka den påskrivna blan- ketten fattades ett beslut om placering och placeringsbeslut skickades ut till förskolan. Platserbjudandet drogs sedan tillbaka då de fastställda rutinerna inte följts. Placeringsassistenten meddelade både förskolan och E.B. detta per telefon. Inget byte av förskoleplats har ägt rum. Något annat beslut har inte fattats. bereddes tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 8 kap. 3 och 12 §§ skollagen (2010:800) ansvarar hemkommunen för att barn som är bosatta i erbjuds förskoleverksamhet. Förskoleverk- samheten ska enligt 8 kap. 5 § skollagen erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas arbete eller studier eller barnets eget behov. Mot- svarande bestämmelser fanns vid den i detta ärende aktuella tidpunkten i 2 a kap. 1 och 6 §§ i då gällande skollag (1985:1100). Grundläggande bestämmelser om vårdnadshavares ansvar finns i 6 kap. 2 § andra stycket (FB). Närmare regler om vårdnadens ut- övande finns i 6 kap. 11 och 13 §§ FB. Barnets vårdnadshavare har i enlighet med ovanstående regler både en rätt och en skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Har barnet två vårdnadshavare ska de tillsammans utöva bestämmanderätten (6 kap. 13 § FB). Om föräldrarna inte sammanbor måste dock med nödvändighet den förälder som har barnet hos sig träffa de flesta beslut som rör den dagliga omsorgen. Det kan t.ex. gälla frågor om barnets mat och kläder samt hur barnet ska tillbringa sin fri- tid. Däremot kräver beslut av mer ingripande betydelse för barnets framtid, t.ex. frågor som rör barnets skolgång och bosättning, gemensamt beslut (prop. 1975/76 s. 178). JO har i flera beslut gjort bedömningen att placeringen av ett barn i försko- lan normalt är att anse som en del av den dagliga omsorgen och därmed något som den vårdnadshavare som barnet bor hos kan bestämma om (jfr JO:s äm- betsberättelse 1999/2000 s. 283 samt JO:s beslut , dnr 3285-2000). I beslut (dnr 2293-2002) var frågan om en kommun, med kännedom om att den ena vårdnadshavaren motsatte sig en placering, kunde bevilja en plats eller om det krävdes båda vårdnadshavarnas samtycke. JO konstaterade att gällande lagstiftning inte gav något klart svar. Då frågan var föremål för utredning av vårdnadskommitté tog JO inte ställning i saken. Några förändringar av lagstiftningen har dock inte skett. Skolinspektionen har i beslut (dnr 41-2009:3395) ansett att 2 012 /1 3:JO1 en kommun haft rätt att placera barn vid en förskola utan att söka samtycke från båda vårdnadshavarna. När det gäller det aktuella ärendet vill jag anföra följande. Av utredningen framgår att barn- och ungdomsnämnden fastställt vissa regler för barnomsorgen i kommunen. Enligt dessa ska, för det fall ett barn har två vårdnadshavare, båda skriva under och godkänna ett byte av förskola. Jag kan konstatera att nämndens krav på båda vårdnadshavares undertecknande inte överensstämmer med den uppfattning som JO och Skolinspektionen tidigare uttalat i saken. Endast modern, , hade ansökt om och efter platserbjudande bekräftat byte av förskola för sin dotter. Förvaltningen uppmärk- sammade i det skedet inte att det saknades godkännande från flickans andra vårdnadshavare. Av nämndens remissvar framgår att förvaltningen fattade ett beslut och att ett placeringsbeslut skickades ut till förskolan. Efter det att förvaltningen uppmärksammat att de fastställda rutiner- na inte följts drogs placeringsbeslutet tillbaka. E.B:s dotter har senare lagts tillbaka med ursprungligt ködatum i kön för förskoleplats. Det saknas anledning för mig att här diskutera innehållet i nämndens regler om barnomsorgen i kommunen. Däremot finns skäl att komma in på frågan om det placeringsbeslut som nämnden fattade och som skickades ut till för- skolan är ett s.k. gynnande förvaltningsbeslut. Enligt de principer som har utbildat sig i förvaltningsrättslig praxis vinner ett gynnande beslut normalt s.k. negativ rättskraft senast när beslutet har expedierats eller på annat sätt tillkännagetts för adressaterna. Ett sådant beslut kan inte utan vidare ändras. För att ett gynnande förvaltningsbeslut ska kunna upphävas eller ändras på ett för den enskilde negativt sätt krävs att vissa särskilda förut- sättningar är uppfyllda. Ett beslut kan återkallas med stöd av förbehåll i själva beslutet eller i den författning som ligger till grund för beslutet. Återkallelse är också möjlig av hänsyn till säkerhetsskäl. Slutligen kan återkallelse ske om den enskilde har utverkat det gynnande beslutet genom vilseledande uppgif- ter. Nämnden synes inte ha insett problematiken med att gynnande förvalt- ningsbeslut endast i undantagsfall kan återkallas eller ändras till den enskildes nackdel. Det är förvånande att nämnden inte ens efter JO:s remiss synes ha uppmärksammat förhållandet. Det aktuella placeringsbeslutet, som innebar att nämnden beviljade E.B:s ansökan, var enligt min mening ett gynnande för- valtningsbeslut. Såvitt framgår av utredningen i ärendet skickades beslutet till förskolan som därefter underrättade E.B. om bytet av förskola. Beslutet hade därmed vunnit negativ rättskraft och kunde ändras/återkallas endast under vissa särskilda förutsättningar. Med hänsyn till att E.B. inte lämnat vilsele- dande uppgifter och då det inte heller förelåg någon annan omständighet som kunde medföra rätt att ändra beslutet till nackdel för E.B. var det fel att åter- kalla det. Nämnden förtjänar kritik för handläggningen av ärendet. Med den kritik som uttalats avslutas ärendet. 2 012 /1 3:JO1 Kritik mot en beslut fattats i två anställningsärenden innan ansökningstiden löpt ut. Handläggningen har ansetts stå i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen (Dnr 3069-2010) I en anmälan till JO framförde G.W. klagomål mot utbildningsförvaltningen i . Han anförde i huvudsak följande. sökte han, via e-post, två ledigförklarade lärartjänster vid gymnasieskolan . fick han ett elektroniskt svarsmeddelande från skolan om att hans ansökningar hade mottagits, att alla ansökningar skulle gås ige- nom och att intervjuer skulle hållas . Det visade sig senare att tjänsterna redan var tillsatta trots att ansök- ningstiden inte hade gått ut. fogade vissa handlingar till sin anmälan. Av dessa framgick bl.a. att G.W. hade anmält hanteringen till () eftersom han ansåg sig åldersdiskriminerad. I beslut konsta- terade DO att det inte gick att visa omständigheter som talade för att G.W. blivit diskriminerad på grund av ålder (ärende ANM 2009/1942). Inledningsvis inhämtade JO kopior av de aktuella platsannonserna från ut- bildningsförvaltningen. Därefter anmodades i att in- komma med utredning och yttrande över vad G.W. hade anfört i sin anmälan. Som remissvar ingav nämnden ett tjänsteutlåtande som hade upprättats vid utbildningsförvaltningens personalavdelning. I utlåtandet anfördes bl.a. föl- jande. konstaterade skolledningen vid behov av två tidsbegränsade lärartjänster. För den ena tjänsten, samhällskunskap , uppstod behovet i samband med terminsstart på grund av att en lärare med kort varsel fått klartecken att delta i ett projekt. För den andra tjänsten, historia , uppkom behov senare på grund av sjukskrivning. Båda tjänsterna annonserades i stadens rekryteringsverktyg Jobb i stan. Vid registrering av annonser i Jobb i stan sätts ansökningstiden automatiskt . Sista ansökningsdatum blev därför respektive 14 sep- tember. I annonserna skrev skolledningen in tillträdesdatum, 11 respektive , vilket var tidigare än sista ansökningsdatum. Detta gjordes för att undvika att eleverna skulle stå utan lärare vid terminsstart respektive när läraren skulle vara sjukskriven. När ansökningar till respektive tjänst inkom kallade skolledningen löpande till intervjuer. Till tjänsten i samhällskunskap bestämde sig skolledningen för en behörig lärare med rätt profil då terminsstart var . Till tjänsten i historia beslutades att anställa en behörig lärare efter intervju och referensförfrågan . G.W:s ansökan till de två tjäns- terna inkom till skolan . Då var beslut om anställning redan fattade för de båda tjänsterna och G.W. kallades därför inte till intervju. 2 012 /1 3:JO1 Att avvakta med tillsättning av tjänster till efter ansökningstidens utgång finns inte reglerat i lag eller avtal men är i förvaltningen och gäl- lande praxis. I detta ärende, under de omständigheter som rådde vid tillfället, bedömer förvaltningen dock att skolledningens beslut att inte avvakta ansök- ningstidens utgång var motiverat, då eleverna i annat fall skulle stå utan lära- re. De båda lärarna som anställdes var behöriga. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. utannonserade två tidsbegränsade lärartjänster vid gymnasieskolan . Beträffande den ena tjänsten angavs som sista ansökningsdag och som till- trädesdag. Såvitt avsåg den andra tjänsten angavs som sista ansökningsdag och som tillträdesdag. inkom med sina ansökningar . Förvaltningen har upplyst att ansökningstiden automatiskt sätts när annonser registreras i kommunens rekryteringsverktyg Jobb i stan. Det bör innebära att annonserna publicerades omkring den 10 respekti- ve . Beslut om anställning fattades den 11 respektive , dvs. i stort sett direkt efter annonseringen och långt innan ansök- ningstiden för respektive tjänst löpte ut. har anfört att anledningen till detta var att skolan ville undvika att eleverna skulle stå utan lärare vid terminsstart respektive vid lärares sjukskrivning. Det kommunala tjänstetillsättningsförfarandet är författningsreglerat i vä- sentligt lägre grad än det statliga. Varken lagen (1994:260) om offentlig an- ställning eller anställningsförordningen (1994:373), där det finns vissa be- stämmelser om anställningsförfarandet, gäller hos kommunerna. Kommunal- lagen (1991:900) innehåller inga motsvarande regler med avseende på till- sättning av tjänster. Kommunerna är dock inte helt obundna av författnings- reglering vid handläggningen av tillsättningsärenden. Det i 1 kap. 9 § reger- ingsformen uppställda kravet, att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verk- samhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartisk- het, gäller även här. En kommuns handlingsfrihet vid tillsättning av tjänster begränsas också av sådan speciallagstiftning som är tillämplig inom det område som anställning- en avser. Speciallagstiftning återfinns bl.a. i skollagen (2010:800) där det uppställs vissa krav för att en person ska kunna bli aktuell för en anställning som t.ex. lärare. En kommuns beslut i ett anställningsärende kan, på talan av en kommunmedlem, upphävas genom laglighetsprövning enligt 10 kap. 8 § kommunallagen. Något annat anställningsbeslut kan dock inte sättas i det upphävda beslutets ställe. När det gäller de aktuella anställningsärendena kan det konstateras att G.W. saknade möjlighet att angripa besluten genom laglig- 2 012 /1 3:JO1 hetsprövning eftersom han inte var kommunmedlem och därför inte hade talerätt. Som angetts ovan gäller den i 1 kap. 9 § regeringsformen grundlagsfästa objektivitetsprincipen vid kommuners handläggning av tillsättningsärenden. Enligt min uppfattning innebär denna princip en skyldighet att beakta alla ansökningar som inkommer inom ansökningstiden. Det är först när ansök- ningstiden löpt ut, och samtliga ansökningar kan beaktas, som en myndighet kan göra en bedömning som är godtagbar i objektivitetshänseende. I detta fall har ansökningar som kom in till myndigheten innan ansöknings- tiden löpt ut inte beaktats. Handläggningen kan inte anses förenlig med re- gleringen i 1 kap. 9 § regeringsformen. Vad som anförts som skäl för hanter- ingen ändrar inte den bedömningen. Ärendet avslutas med den kritik som uttalats ovan. handläggning av anställningsärenden; fråga om att anställningsbeslut (delegationsbeslut) inte anmälts till nämnden (Dnr 5176-2011) Beslutet i korthet: Enligt kommunallagen ska s.k. delegationsbeslut anmälas till ansvarig nämnd. Anmälningsförfarandet har betydelse för bl.a. beräkning av överklagandefristen. i kritiseras för att nämnden tillämpar rutiner som innebär att vissa delegationsbeslut inte an- mäls till nämnden. framförde i en anmälan till JO klagomål mot Barn- och utbildningsnämn- den i angående handläggningen av ett ärende om an- ställning av en lärare. Hon ifrågasatte vidare rent allmänt om nämndens han- tering av ärenden om anställning av lärare möjliggör för en kommunmedlem att få lagligheten av beslut prövad. Hon redogjorde för anställningsprocessen samt för vissa delar av nämndens delegeringsordning, som började gälla . pekade på bl.a. den omständigheten att den nya delegerings- ordningen innebär att anställning av lärare betraktas som löpande förvalt- ningsåtgärder som inte behöver anmälas till nämnden. Till anmälan hade vissa handlingar fogats. JO anmodade barn- och utbildningsnämnden att göra en utredning och yttra sig angående vad som i anmälan anförts om den formella handläggningen av ärenden om anställning av lärare. Nämnden gav in ett remissvar av huvudsak- ligen följande lydelse. () har i en remiss av anmodat i (Nämnden) att göra en utred- 2 012 /1 3:JO1 ning och yttra sig över vad som anförts i I.L:s (Anmälaren) anmälan om den formella handläggningen av ärenden om anställning av lärare. Anmälaren har begärt att JO granskar: 1.Helsingborgs stads agerande i och hantering av tillsättningen av lärare i franska vid Internationella skolan i . 2.Om stadens hantering av tillsättning av lärartjänster mot bakgrund av den delegeringsordning för som antogs på ett tillfredsställande sätt möjliggör för kommunens medborgare att få lagligheten i ett beslut att anställa lärare prövad. Med hänvisning till JO:s anmodan får Nämnden anföra följande. stads agerande i och hantering av tillsättningen av lärare i franska vid Internationella skolan i är en skola vid vilken i stort sett all undervisning bedrivs på engelska. är skolans rektor. utannonserades en ledig tjänst som lärare i franska vid skolan. Bland de sökande till den aktuella tjänsten återfanns M.L. för annonseringen hade M.L. en tidsbegränsad anställning som lärare vid . Denna löpte ut . beslutade att åter erbjuda M.L. en tidsbegränsad anställning som fransklärare vid . Kommentarer över vad som anförts i anmälan O.R:s begäran om laglighetsprövning in en begäran om laglighetsprövning till För- valtningsrätten i beträffande anställningen av M.L. Vid denna tid- punkt var emellertid inte den aktuella tjänsten tillsatt, vilket förvaltningsrätten upplystes om . begärde laglighetsprövning hos förvaltningsrätten förelåg således inte något anställningsbeslut att laglighets- pröva. Med hänsyn härtill kunde förvaltningsrätten inte annat än avvisa O.R:s begäran. Detta förhållande kan Nämnden svårligen lastas för. I sammanhang- et kan dock noteras att när den aktuella tjänsten väl blev tillsatt inkom en begäran om laglighetsprövning över anställningen. Detta mål handläggs vid Förvaltningsrätten i och har i skrivande stund ännu inte avgjorts. Om stadens hantering av tillsättning av lärartjänster på ett tillfredsställande sätt möjliggör för kommunens medborgare att få lagligheten i ett beslut att anställa lärare prövad Allmänt om delegering av nämndsärenden Delegering av nämndsärenden regleras i huvudsak i 6 kap. 33 § kommunalla- gen (1991:900). I bestämmelsen anges att en nämnd får uppdra åt t.ex. en anställd hos kommunen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Hur delegeringsreglerna ska tillämpas är upp till den enskilda kommunen att avgöra utifrån kommunens förutsättningar (se 2 012 /1 3:JO1 sidan 77 i KU 1976/77:25). Vidare är avsikten med delegeringsbestämmelsen att avlasta nämnderna. Av 6 kap. 35 § kommunallagen (KL) framgår att beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 6 kap. 33 § KL ska anmälas till nämnderna. Det finns inte någon tidsgräns angiven för när anmälan ska ske. Nämnderna be- stämmer själva när och hur anmälningen ska ske och underlåten anmälan påverkar inte ett fattat besluts giltighet (se sidan 449, Kommentaren till kom- munallagen, 5:e upplagan, 2011, m.fl.). Ny delegeringsordning och arbetsinstruktion antog Nämnden en ny delegeringsordning med en tillhöran- de arbetsinstruktion att gälla från och med den l . Av dokumenten framgår att beslut av större dignitet och vissa beslut enligt skollagen regleras i den så kallade delegeringsordningen. Beslut som fattas med stöd av delege- ringsordningen ska anmälas till Nämnden. Åtgärder av karaktären löpande åtgärder i förvaltningen regleras däremot i dokumentet som benämns arbets- instruktion. Nämnden har beslutat att åtgärder som vidtas med stöd av arbets- instruktionen inte ska anmälas till Nämnden. Kommunalrättsligt delas beslut ofta in i kategorierna beslut i kommunal- lagens mening respektive beslut av rent förberedande eller rent verkställan- de art. Gränsdragningen mellan dessa två kategorier är ofta svår att göra. Mot denna bakgrund har Nämnden utifrån ett funktionellt perspektiv infört en intern kategori benämnd löpande förvaltningsåtgärder i arbetsin- struktionen. Vilken rättslig status arbetsinstruktionen ska ges är ytterst en fråga för dom- stolarna sannolikt kan dokumentet ses som en särskild form av delegering. har avsikten främst varit att skapa en tydlighet kring vilket ansvar en viss position inom förvaltningen medför. Ytterligare ett syfte med arbetsinstruktionen har varit att klargöra arbetsfördelningen mellan de förtro- endevalda och de anställda. Arbetsinstruktionen utgör dessutom ett kontroll- instrument för Nämnden eftersom det genom arbetsinstruktionen tydliggörs vilka krav Nämnden kan ställa på olika befattningshavare. Arbetsinstruktionen utgör också ett behörighets- och befogenhetsdokument för de olika tjänstemännen i Nämndens förvaltning inom områdena personal, inköp, arbetsmiljö och regelefterlevnad. Av arbetsinstruktionen framgår ex- empelvis att förvaltningschefen, skolområdeschefer samt avdelningschefer ansvarar för anställningar det vill säga tillsättning av tjänster och löpande personalfrågor inom respektive ansvarsområde. Enligt Nämndens uppfattning saknas skäl att ge tillsättning av lärartjänster någon särställning i detta sam- manhang. Således behandlas dessa av Nämnden på samma sätt som andra anställningar. En viktig del i arbetet med att ta fram en ny delegeringsordning respektive arbetsinstruktion har varit att bestämma vilka typer av beslut som ska anmälas till Nämnden. Av tids- och effektivitetsskäl är det orimligt att alla åtgärder som vidtas vid Nämndens förvaltning också anmäls till Nämnden. För Nämn- den har det dessutom varit angeläget att Nämnden ges möjlighet att fokusera på verksamhetens principiella och viktigare frågor. I detta sammanhang bör noteras att är kommunens största arbetsgivare och att Nämndens förvaltning i sin tur är kommunens största förvaltning samt att ett mycket stort antal tjänstetillsättningar genomförs inom kommu- nen. Uppdelningen i ärenden som ska anmälas respektive inte anmälas handlar sålunda om att på ett bra och trovärdigt sätt fördela de resurser som finns att 2 012 /1 3:JO1 tillgå inom Nämnden och dess förvaltning. Mot denna bakgrund har Nämn- den beslutat att åtgärder som tillhör den löpande förvaltningen inte ska anmä- las till Nämnden. Det är givetvis möjligt att ha synpunkter på detta ställnings- tagande, men enligt Nämndens uppfattning utgör detta en tillämpningsfråga som Nämnden har att avgöra. Information till Nämnden och insyn för kommuninvånarna l sammanhanget är värt att påpeka att det faktum att vissa åtgärder inte ska anmälas till Nämnden inte innebär att tjänstemännens rapporteringsskyldighet till Nämnden upphör. Information om exempelvis anställningar lämnas i stäl- let vid löpande verksamhetsrapporteringar. Emellanåt är det också viktigt att anställningsfrågor diskuteras innan beslut fattas vid sådana förhållanden ska ansvarig tjänsteman tillse att så sker. Tjänstemännens dokumenteringskrav upphör heller inte. som tidigare gäller att det ska finnas ett gott och allsi- digt underlag i alla ärenden. Vid anställningar upprättas också alltid ett an- ställningsavtal. Enligt Nämndens uppfattning utgör anmälningsförfarandet varken det bäs- ta eller enklaste sättet för kommuninvånarna att skaffa sig insyn i den kom- munala beslutsprocessen. Anmälningsärendena är många och mycket summa- riskt beskrivna i nämndsprotokollen. Således är det inte alltid lätt att som kommuninvånare ta till sig anmälningsinformationen i protokollen. Nämnden anser i stället att kommuninvånarnas berättigade krav på insyn tillgodoses bättre genom offentlighetsprincipen. Mot bakgrund av de skäl och den arbetsordning som beskrivits ovan är det alltså korrekt att den aktuella tjänstetillsättningen inte anmälts till Nämnden.