frsrdg · GZ04RS2 · 2012-01-01 00:00:00 — Den administrativa kanslichefen ska dock inte gå in i eller till någon del överta kanslichefernas ansvar för utskotten och . Administrativa avdelningen har ett förslag till omorganisation av förvaltningens administrativa avdelning lagts fram och diskuterats. Förslaget innebär att den administrativa avdelningen upphör fr.o.m. och att det i stället bildas tre nya avdelningar samt att viss verksamhet flyttas till kammarkansliet och ledningsstaben. 3 Uppdrag och resultat per uppdragsområde 2011 I detta avsnitt redovisas verksamheten inom respektive uppdragsområde och vilka resultat som uppnåtts. Dessutom görs en analys och bedömning av om resultaten motsvarar de prioriteringar, ambitioner och krav som lagts fast av riksdagsstyrelsen i den strategiska planen, anslagsdirektiven och verksamhetsplanen. Kammare och utskott uppdragsområde A Översiktlig beskrivning Arbetet i kammare och utskott utgör själva kärnan i berednings- och beslutsprocess. De ärenden som kommer in till i form av exempelvis propositioner, skrivelser, motioner och EU-dokument fördelas till och behandlas i något av de 15 fackutskotten. Utskottens beredning av ärenden resulterar i utskottsbetänkanden med förslag till riksdagsbeslut. Därefter debatteras och beslutas ärendena i kammaren. Talmannen och de tre vice talmännen leder kammarens arbete. De har dessutom en omfattande representationsfunktion vid inkommande besök och resor. I samråder regeringen med inför beslut i . bedriver även ett omfattande interparlamentariskt samarbete inom ramen för bl.a. , och Interparlamentariska unionen (IPU). Kammarens, utskottens och arbete dokumenteras i riksdagstrycket. Uppdrag och omfattning uppdrag inom detta område är att svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. I riksdagsstyrelsens prioriteringar ingick fortsatt kontinuitetsplanering för verksamheten i kammare och utskott. Uppdragsområdet omfattar kammarens, utskottens, , talmannens och vice talmännens arbete, det interparlamentariska samarbetet, internationellt utvecklingssamarbete, produktion och försäljning av riksdagstryck samt vissa stöd- och kringverksamheter till dessa funktioner. De organisatoriska enheter som ingår i området är ledningsstaben, utskottens och EU-nämndens kanslier, delar av kammarkansliet och enheten för riksdagstryck. Sammanfattande resultatuppföljning Resultat uppdragsområde A har säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Kammaren och utskotten har fått det stöd som krävts för att de ska kunna bedriva verksamheten enligt sina arbetsplaner. Som vanligt har dock planerna reviderats löpande, bl.a. med hänsyn till att propositioner inte har avlämnats som planerat. protokoll har kommit ut i rätt tid enligt föreskrifterna i riksdagsordningen. Inga oplanerade driftsavbrott har inträffat. Betänkanden och annat riksdagstryck har levererats . arbete inom uppdragsområdet har svarat upp mot styrelsens prioritering om fortsatt kontinuitetsplanering för verksamheten i kammare och utskott. Tabell 2 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde A (tkr) 2011 Andel 2010 Andel Intäkter 5 597 8 920 Kostnader 178 703 204 954 Nettokostnad 173 106 196 034 Transfereringar 13 701 15 048 Totalt 186 807 211 082 Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på minskade intäkter och kostnader för riksdagstryck samt förändrad fördelning av lön. Resultatet av den serviceenkät som riktades till ledamöterna visar att kammarkansliet får ett högre betygsindex på samtliga frågor jämfört med . Även utskottskanslierna och höjer sitt betygsindex. Talmannen och vice talmännen leder riksdagsarbetet. Det innebär att talmannen har det yttersta ansvaret för hur riksdagsarbetet planeras och bedrivs. Därtill leder talmannen kammarens sammanträden och är främste representant. Talmannen och de tre vice talmännen utgör tillsammans presidium. Presidiet träffas regelbundet för att avhandla frågor som rör ledningen av arbete. De vice talmännen kan i talmannens ställe leda arbete och kammarens sammanträden. De representerar även i olika sammanhang. Det ställs samma krav på de vice talmännen som på talmannen när de tjänstgör i hans eller hennes ställe. I övrigt deltar de vice talmännen i riksdagsarbetet som de andra riksdagsledamöterna. Talmannen har däremot en ersättare i kammaren. Det finns en ledningsstab till stöd för talmännens och riksdagsdirektörens arbete. I ledningsstaben ingår bl.a. talmännens och riksdagsdirektörens sekreterare, talmannens presstab och den internrevisionsansvarige. Talmannen och de vice talmännen har ett omfattande besöks- och reseprogram. besöktes av talmän från parlamenten i , , , , , och . Tabell 3 Antal talmansbesök och talmansresor 2011 2010 2009 Inkommande talmansbesök 7 7 16 Talmansresor 10 12 24 Vice talmännens resor 7 2 i.u. Talmannens resor gick till , , , , , , , , och /. De vice talmännens resor gick till , , , , , samt /. Arbetet i och kring kammaren inkommer ett stort antal ärenden till som ska beredas i utskotten och därefter debatteras och beslutas i kammaren. , som är en del av kammarkansliet, registrerar och kontrollerar alla ärenden och föreslår vilket utskott ärendena ska hänvisas till. Kansliet ansvarar för det löpande arbetet i kammaren och planeringen av riksdagsarbetet under och valperioden samt för granskning av exempelvis interpellationer, frågor och motioner. Utgångspunkter för planeringen av arbetet i kammaren är att beslut fattas i rätt tid och i rätt ordning, att utrymme finns för oförutsedda debatter och att arbetsbelastningen är rimlig. Kammarplanerna ska också underlätta för ledamöternas planering av eget arbete och se till att ledamöterna ges utrymme för aktiviteter utanför , t.ex. för arbete i valkretsen. Från ska lämna sina granskningsrapporter direkt till . För hanteringen av rapporterna har en ny dataapplikation utvecklats. Tabell 4 Antal dokument inlämnade till kammarkansliet 2011 2010 2009 Propositioner 127 177 187 Skrivelser 45 42 36 Framställningar 3 17 15 Redogörelser 11 34 28 Följdmotioner 148 195 232 Motioner från allmänna motionstiden 3 196 3 198 3 809 Motioner m.a.a. särskild händelse 2 2 Interpellationer 489 464 536 Skriftliga frågor 748 855 1 162 Behandlade betänkanden 296 368 346 Behandlade utlåtanden enligt RO10:5 32 17 18 Behandlade utlåtanden enligt RO10:6 12 3 EU-dokument därav hänvisade enligt RO 10:5 därav hänvisade enligt RO 10:6 därav svar från kommissionen på utlåtanden 2 447 30 133 23 1 454 27 84 18 1 720 18 Inom kammarkansliet finns en funktion som svarar för samordning av EU-arbetet i . EU-samordningen tar emot EU-dokument och ansvarar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till utskotten och . Antalet inlämnade EU-dokument var betydligt fler 2011 än . Uppgifterna är dock inte helt jämförbara. registreras nämligen i stort sett alla EU-dokument som kommer in till kammarkansliet i it-stödet Lemur. Därmed har en stor mängd dokument som tidigare hållits ordnade på annat sätt gjorts synliga i statistiken. Anledningen till kammarkansliets ändrade rutin för registrering har varit en önskan att strömlinjeforma hanteringen av EU-dokumenten och förbättra översikten och tillgängligheten till dokumenten. Detta ligger i linje med den grundläggande ambitionen att Lemur ska vara den enda källan till EU-dokumenten i . Ett fortsatt utvecklingsarbete av Lemur har pågått . representant vid EU:s institutioner ingår i EU-samordningen. Representanten, som är placerad i , följer den aktuella EU-politiken och rapporterar till om händelseutvecklingen inom olika politikområden. EU-representanten är också vår länk till och till andra nationella parlament med representation vid EU:s institutioner. Utöver behandlingen av utskottsärenden hålls även interpellationsdebatter i kammaren samt partiledardebatter, debatter i någon aktuell politisk fråga och utrikespolitiska debatter. under plenitid är det frågestund i kammaren. Då svarar statsråden direkt på frågor från riksdagsledamöterna. informerar regeringen från Europeiska rådets möten. Den i kammaren ägnas åt behandlingen av utskottsärenden. Interpellationsdebatter upptar cirka en tredjedel av arbetstiden i kammaren. Tabell 5 Plenitimmar i kammaren fördelat efter typ av aktivitet 2011 2010 2009 Ärendebehandling 298,5 328 360 Voteringar 14,5 10 11 Interpellationsdebatter 181 169,5 205 Information från regeringen 7,5 6 8 Frågestunder 27 23 20 Partiledardebatter, aktuella debatter 48 44 45 Övrigt 6,5 9,5 7 Totalt 583 590 656 har kammarens arbetsplaner i stort sett hållits, inkomna dokument har hanterats korrekt och utrymme har skapats för beslutade aktuella debatter och för interpellationsdebatter. Efter begäran om att bryta sommaruppehållet hölls arbetsplenum och votering . Teckentolkning har skett som gällde en interpellationsdebatt om äldre döva. Det totala antalet plenitimmar var något lägre 2011 än 2009 och 2010, vilket främst berodde på att antalet timmar för ärendebehandling var mindre . Detta i sin tur var en följd av att antalet inlämnade propositioner var mindre, vilket medförde ett mindre antal behandlade betänkanden och därmed en minskad debattid. 2011 präglades av att det var första året i en ny valperiod. Detta avspeglades både i att antalet inkomna dokument var färre än och i att antalet plenitimmar var färre. Arbetet med kontinuitetsplaneringen för kammarens och utskottens it-system har fortsatt . har ett arbete påbörjats med att certifiera medarbetare som arbetar inom kammarprocessen. Syftet med certifieringsutbildningen är att säkra en stabil kompetens kring systemen och på så sätt säkerställa kammarstödsprocessen. Det s.k. statistikprojektet har lämnat en slutrapport. Syftet är att förbättra samordningen och kvaliteten i statistikproduktionen inom . Protokollskansliet, som också ingår i kammarkansliet, svarar för att det vid kammarens sammanträden förs fullständiga protokoll. upprättades 141 snabbprotokoll från lika många kammarsammanträden, 48 stenografiska uppteckningar från sammanträden med , 25 stenografiska uppteckningar från utskottsutfrågningar och 4 uppteckningar vid seminarier i utskottens regi. protokoll har kommit ut i rätt tid enligt reglerna i riksdagsordningen. Utskotten I vart och ett av 15 utskott sitter 17 ordinarie ledamöter och ett antal suppleanter som alla utses av . Under plenitid sammanträder utskotten vanligtvis en eller . Varje utskott har ett eget kansli som består av en kanslichef och fyra till tio tjänstemän. Kanslierna stöder ledamöterna i alla ärenden som rör utskottsarbetet alltifrån produktion av betänkanden, yttranden och utlåtanden till utfrågningar och genomförande av studiebesök och utskottsresor. har utskottens arbetsuppgifter utökats och omfattar numera även uppföljning och utvärdering av tidigare riksdagsbeslut, forsknings- och framtidsfrågor, EU-frågor och subsidiaritetsprövningar av lagförslag från EU-institutioner. gäller ett nytt system för hanteringen av granskningsrapporter som även det innebär nya uppgifter för utskotten. Det nya systemet innebär bl.a. att alla effektivitetsgranskningar från lämnas direkt till som i sin tur lämnar dem vidare till regeringen. Regeringen ska därefter rapportera om vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av granskningen. Rapporten lämnas till i en skrivelse som därefter behandlas av utskotten. Utskotten har färdigbehandlat 16 skrivelser från regeringen med anledning av rapporter. Tabell 6 Utskottens ärendehantering och sammanträden Propositioner, skrivelser m.m. Motioner EU- Dokument Antal samman- träden Betänkanden, utlåtanden, yttranden 11 183 4 50 26 31 157 16 52 55 18 300 10 29 32 20 264 16 40 41 13 245 11 29 28 16 149 6 36 18 5 65 5 31 10 7 198 3 34 16 11 417 3 39 24 3 160 1 35 9 11 346 6 36 24 15 332 11 35 28 Miljö- och jordbruksutskottet 13 240 30 44 30 17 313 25 44 29 7 211 6 43 18 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet 5 9 6 5 Totalt 2011 203 3 589 153 583 393 Totalt 2010 314 4 380 91 543 466 Totalt 2009 273 4 899 18 535 428 Skillnaderna i antalet ärenden mellan utskotten beror främst på respektive utskotts ämnesområde och på vilka frågor som är politiskt aktuella . Även behandlingen av EU-frågor belastar utskotten olika främst beroende på i vilken utsträckning utskottsområdet anknyter till EU. ska utskotten göra en s.k. subsidiaritetsprövning av alla nya lagförslag från EU:s institutioner. Om utskottet anser att lagförslaget inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren. Utlåtandet ska innehålla ett förslag till ett så kallat motiverat yttrande. Om kammaren godkänner utskottets förslag skickas det motiverade yttrandet till , ministerrådet och . Tabell 7 Vissa utskottsärenden 20092011 2011 2010 2009 Betänkanden 300 369 345 Yttranden 52 74 65 Utlåtanden 41 23 18 Subsidiaritetsprövningar 124 71 Därav som lett till ett utlåtande 12 3 Överläggningar med regeringen i EU-ärenden 79 44 35 har antalet betänkanden och yttranden minskat jämfört med . Under valår kommer det vanligtvis in ett stort antal ärenden, främst propositioner, före valet. Ett större antal propositioner medför även fler följdmotioner från ledamöterna. Utskottens hantering av EU-ärenden fortsätter att öka. Det gäller såväl utlåtanden som subsidiaritetsprövningar och överläggningar med regeringen. I utskottens beredning av ärenden ingår enligt regeringsformen och riksdagsordningen uppgiften att följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut. Utskottens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet omfattar dels fördjupade uppföljningar och utvärderingar av verksamhet som bedrivs med anledning av riksdagsbeslut, dels löpande uppföljningar av t.ex. den resultatinformation som regeringen lämnar till . Inom sina beredningsområden arbetar utskotten även med forsknings- och framtidsfrågor. I det arbetet tar man bl.a. fram forskningsöversikter och forskningsinventeringar och gör teknikutvärderingar. Till stöd för utskottens utvärderings- och forskningsverksamhet finns en särskild funktion inom . ingår denna funktion i den utskottsavdelning som inrättades . Tabell 8 Utskottens arbete med utvärdering och forskningsfrågor, antal Ärenden i utskotten 2010 2009 Uppföljningar och utvärderingar 11 10 12 Forskningsöversikter och forskningsinventeringar 3 4 Teknikutvärderingar och faktablad 4 1 Totalt 18 10 17 Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt forsknings- och framtidsfrågor har utvecklats vidare . Jämförelser mellan olika år är dock svåra att göra eftersom projekten normalt sett löper . Det innebär att huvuddelen av arbetet kan ha bedrivits men att projektet slutredovisas under ett kommande år i form av en rapport eller på annat sätt. De enskilda utskottens verksamhet redovisas utförligt i respektive utskotts verksamhetsberättelse som återfinns i riksdagstrycket. Regeringen ska enligt bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen samråda med om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i och rådgöra med inför Europeiska rådets möten. Dessa samråd sker i , som utses av och som består av 17 ledamöter. Partierna har samma representation i nämnden som i utskotten. Ett parti kan dock tillfälligt ersätta sin ledamot eller suppleant i med en ledamot från det utskott som har arbetat med den fråga som ska tas upp under samrådet. Till skillnad från utskotten tar inte fram förslag till riksdagsbeslut. Nämnden är ett rent samrådsorgan. Vid samråden förs stenografiska uppteckningar som senare justeras och blir allmänna handlingar. verksamhet stöds av ett kansli med en kanslichef och sex tjänstemän. Tabell 9 Antal sammanträden i 2011 2010 2009 Sammanträden 47 53 49 De interparlamentariska delegationerna Många av de internationella åtagandena för ledamöter ryms inom ramen för arbetet i de interparlamentariska församlingar där deltar. Delegationerna till och och parlamentariska församlingar väljs av kammaren. deltar också i Interparlamentariska unionen (IPU), den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM, före detta EMPA) samt Natos parlamentariska församling. Sammanlagt ett hundratal riksdagsledamöter (ordinarie ledamöter och suppleanter) ingår i delegationer till de interparlamentariska församlingarna. Europeiska försvars- och säkerhetsförsamlingen (före detta VEU-församlingen) upphörde . Tabell 10 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt bidrag utbetalda av (tkr) Delegation Antal sessioner och större möten Kostnader Utbetalt bidrag 20 ord. 1 årlig session 3 presidie- och utskottsmöten (5 utskott) 1 724 11 576 6 ord. parlamentariska församling 8 ord. 1 årlig session 1 vintermöte 1 höstmöte 1 482 859 Interparlamentariska unionen (IPU) 5 ord. 2 utskottsledamöter 1 vårförsamling 1 höstförsamling 783 1 247 Den parlamentariska församlingen för Unionen för , PA-UfM (fd EMPA) 3 ord. Natos parlamentariska församling 5 ord. 1 årlig session 1 vårsession 500 6 713 13 703 Summa 2010 6 780 16 248 Till stöd för delegationernas arbete finns internationella kansli (RIK), som är en del av kammarkansliet. RIK hjälper ledamöterna i deras internationella engagemang, bl.a. vid besök och resor, vid deltagande i internationella parlamentariska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobservatörer i andra länder. Det omfattande internationella utbytet stöds av kansliet i alla faser av processen, bl.a. genom planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. beslutade riksdagsstyrelsen att fastställa en strategi för internationella utvecklingssamarbete och former för styrningen av detta. Arbetet leds av en parlamentariskt sammansatt grupp, och RIK svarar för kanslistödet. har ett arbete inletts med att se över it-stödet för beslutsprocessen. Arbetet kommer att bedrivas i flera projekt och leds av en gemensam styrgrupp. Riksdagstrycket Riksdagsdokumenten är en viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet. har till huvuduppgift att se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket producerar enheten rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . består av en produktionsdel, en textgranskningsdel, ett interntryckeri och en expedition. Tabell 11 Tryckta utkast till betänkanden och snabbprotokoll (miljoner sidor) 2011 2010 2009 Utkast till betänkanden 2,9 2,6 3,5 Snabbprotokoll 2,7 2,9 3,5 Tryckningen av snabbprotokollen har begränsats som en del i det pågående miljöarbetet. Tabell 12 Antal originaltrycksidor i riksdagstrycket 2011 2010 2009 Propositioner 24 100 28 300 22 400 Motioner 7 600 10 400 10 600 Betänkanden 16 000 18 600 18 600 Protokoll 11 900 10 100 11 100 Förslag och redogörelser 1 600 1 000 2 300 Totalt 61 200 68 400 65 000 Nedan redovisas särkostnader och intäkter som härrör från försäljningen av riksdagstrycket. Tabell 13 Särkostnader och intäkter som avser riksdagstrycket (tkr) 8 029 Summa 5 385 1 832 Produktion 3 650 7 173 Distribution 841 1 371 Summa 6 452 2 347 De minskade intäkterna beror på minskad produktion och färre prenumeranter. Jämfört med 2010 har också utbud på webben använts i större utsträckning. Ledamöter och partikanslier uppdragsområde B Översiktlig beskrivning Arbetet till stöd för ledamöter och partikanslier är en förutsättning för att riksdagsledamöterna ska kunna utföra sitt förtroendeuppdrag i . Stödet och servicen lämnas bl.a. i form av ett administrativt stöd till ledamöterna som omfattar hantering och utbetalning av arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten och pensioner mm. Riksdagsledamöterna ges även tillgång till arbetsrum och teknisk utrustning, hälso- och friskvård, viss kompetensutveckling, restaurang och barnverksamhet i samt under vissa förutsättningar även övernattningsbostäder. Informationsförsörjning i olika former, utredningstjänster, bibliotek och intranät är andra nödvändiga resurser för en riksdagsledamot. svarar även för utbetalningen av det ekonomiska stödet till partigruppernas kanslier i . Förutom det ekonomiska stödet till partikanslierna tillhandahåller förvaltningen även arbetsrum och teknisk utrustning. Uppdrag och omfattning uppdrag inom detta område är att svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier. Riksdagsstyrelsen har beslutat att förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter uppdragsområdet om stöd till kammaren och utskotten men före övriga områden. Riksdagsstyrelsen har inte beslutat om några särskilda prioriteringar inom detta uppdragsområde. Organisatoriskt omfattar uppdragsområdet merparten av och (), enheten ledamotsservice, säkerhetsenheten, delar av enheten för intern service, interntryckeriet, delar av it-enheten samt sektionen för intranät (informationsenheten). Sammanfattande resultatuppföljning Resultat uppdragsområde B verksamhet inom uppdragsområde B har säkerställt att ledamöter och partikanslier fått ett väl fungerande stöd och en god service. Stödet och servicen har gett riksdagsledamöterna och partikanslierna goda förutsättningar att fullgöra sina uppdrag i beslutsprocessen. Informationsförsörjningen har utvecklats genom tjänster Nyhetsportalen och Omvärldsbevakaren. Antalet uppdrag till utredningstjänsten ligger i nivå . Det administrativa ledamotsstödet, säkerhetsarbetet och intranätet har fungerat väl. Arbetet för ett nytt intranät har inletts. Tabell 14 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) 2011 Andel 2010 Andel Intäkter 2 525 1 385 Kostnader 1 328 996 1 % Nettokostnad 1 326 471 1 % Transfereringar 454 665 432 300 Totalt 1 781 136 1 467 791 Skillnaden i intäkter mellan åren beror i huvudsak på ökade intäkter för interntryckeriet. På kostnadssidan utgörs förändringen främst av avsättningen för pensioner och inkomstgarantier. Ökningen av transfereringarna utgörs främst av det nya bidraget till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Resultatet av serviceenkät visar inom faktorn arvoden, tjänsteresor att ledamöterna är mest nöjda med servicen kring tjänsteresor och reseräkningar samt handläggningen av arvoden och kostnadsersättningar men inte fullt lika nöjda med systemstödet för reseräkningar. , och intranätet Helgonät får högre betyg 2011 jämfört med . Administrativt ledamotsstöd Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas ekonomiska ersättningar, t.ex. arvoden, traktamenten och resekostnadsersättningar samt pensioner och inkomstgarantier. Riksdagsledamöternas ekonomiska villkor Ledamöterna får ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som fr.o.m. är . De kan dessutom få tilläggsarvode för särskilda uppdrag t.ex. i riksdagsstyrelsen och i ledamotsrådet, i utredningar eller som ordförande eller vice ordförande i utskotten. Alla arvoden är skattepliktiga. De resor ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna bestämmer själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till kostnader, tid och miljö. Traktamente betalas om resan krävt övernattning mer än 50 kilometer från bostaden på hemorten. En ledamot som bor mer än 50 kilometer från kan få ersättning för sin kostnad för en övernattningsbostad i . har även ett antal lägenheter att erbjuda som övernattningsbostäder för ledamöter, vilka disponeras utan kostnad. Ledamöternas ålderspension från är ett komplement till det allmänna pensionssystemet. Pensionsförmåner kan tjänas in utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. Intjänandetiden är begränsad till högst . En ledamot som avgår sammanhängande tjänstgöring har rätt till inkomstgaranti. Detta innebär att garanterar en avgången ledamot en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en ekonomisk trygghet för den omställningssituation som uppstår då han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning. Inkomst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt vissa regler. Förvaltningen förser ledamöterna med sådan teknisk utrustning som är väsentlig för riksdagsuppdraget.