frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 16.42 16.42 svenska delegations berättelse om verksamheten Sammanfattning svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 63:e session och en översikt över rådets övriga verksamhet . 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 16.42 1 Huvuddrag i verksamheten 2011 3 2 delegation 9 3 63:e session i 14 4. Presidiet 29 5 Utskotten och kontrollkommittén 37 6 Den parlamentariska 63 7 66 8 Det parlamentariska 68 Bilaga 1 svenska delegation 71 Bilaga 2 Yttrande över Midtvejsrapporten ny timing i ! 73 Bilaga 3 Framställningar, rekommendationer och interna beslut 76 Bilaga 4 Resolution antagen vid den 20:e parlamentariska , 92 Bilaga 5 Resolution antagen vid den 5:e parlamentariska Barentskonferensensen, 100 Bilaga 6 ramprogram 105 1 Huvuddrag i verksamheten 2011 1 HUVUDDRAG I VERKSAMHETEN 2011 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 1 HUVUDDRAG I VERKSAMHETEN 2011 16.42 I samarbetar de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. Då det är lämpligt samordnar de nordiska länderna sitt agerande i EU, FN och andra internationella sammanhang. Begreppet nordisk nytta är grundläggande. De nordiska länderna ska samarbeta på områden där de kan åstadkomma mer tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att ge medborgarna möjlighet att studera, arbeta eller driva företag i hela utan att nationsgränserna är till hinder, att lära av varandras erfarenheter inför reformer på olika samhällsområden, och att få genomslag för våra värderingar i internationella förhandlingar om t.ex. klimatfrågor eller mänskliga rättigheter. roll är att ta initiativ där man ser behov eller möjligheter till framsteg i det nordiska samarbetet. En fråga kan tas upp till nordisk diskussion på olika sätt. Slutsatserna får oftast formen av en rekommendation som riktas till en eller flera nordiska regeringar. Förslag bereds i något av utskott innan plenarförsamlingen kan besluta att anta en rekommendation. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i , men också genom förankring i , kontakter med och med organisationer och enskilda medborgare. Vilka frågor som står i fokus för det nordiska samarbetet varierar. Årsskiftena som sådana utgör inga skarpa gränser. I detta avsnitt redovisas några av de sakfrågor och initiativ som varit centrala i den svenska delegationens verksamhet . Gränshinder Tanken att medborgarna ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna, välja var de vill bo och arbeta, driva företag eller annan verksamhet utan att hindras av nationsgränserna, är minst lika gammal som det nordiska samarbetet. är det inte gränserna som sådana som är hinder, utan snarare skillnader i skatte- och avgiftssystem, sociala förmåner eller regler på arbetsmarknaden. Samhällsutvecklingen gör att sådana regler kan tillkomma, ändras eller avskaffas. Varje ändring rymmer en risk för att nya gränshinder uppkommer, och därför står arbetet med att förebygga och avskaffa gränshinder ständigt högt på dagordning. uppmärksammades att en ändring av bosättningsbegreppet i skapade problem för svenskar som bodde i men arbetade i . Efter kontakter mellan de norska och svenska delegationerna i , och mellan dem och regeringarna, löstes problemet tills vidare. praxis att utvisa personer som är medborgare i andra nordiska länder men som är bosatta i om dessa personer kommer i behov av socialhjälp (t.ex. för att de blir arbetslösa) har ifrågasatts, bl.a. genom skriftliga frågor, av medlemmar i medborgar- och konsumentutskott. Vid sessionen diskuterade utskottet detta med den nytillträdde danske justitieministern och krävde att upphör med sin praxis och i stället tolkar den nordiska socialhjälpskonventionen på samma sätt som övriga länder. arrangerade svenska delegation, tillsammans med regeringarnas , en heldagskonferens i om gränshinderfrågor. Drygt 100 parlamentariker, regeringsmedlemmar och företrädare för berörda myndigheter och organisationer deltog. Syftet var att uppmärksamma gränshinderfrågorna och visa att risken för nya gränshinder måste uppmärksammas då man överväger nya lagar eller myndighetsföreskrifter i något nordiskt land. Inte minst gäller det i samband med genomförande av EU/EES-direktiv. Ett mer konkret resultat av konferensen är att man nu undersöker om en person som arbetar i ett nordiskt land men bor i ett annat kan få rehabilitering i bosättningslandet (i stället för som i arbetslandet) om han eller hon råkar ut för en arbetsskada eller olycka på arbetsplatsen. Språkförståelse Viktiga delar av det nordiska samarbetet bygger på att vi förstår varandras språk. Språkförståelsen gör det möjligt för medborgarna att ta del av ett betydligt större kulturutbud och att lära av andras erfarenheter än om vi vore begränsade till det egna landet. Att förstå varandras språk har också med gränshinder att göra. Gör vi inte det uppstår praktiska hinder för arbete eller studier i andra nordiska länder, för gemensamma affärs- eller kulturprojekt, för samarbete över riksgränserna om vård, sjuktransporter och annat som underlättar människors vardag. Språkförståelse i var tema för 2011, som delats ut i samtliga nordiska länder. De genomförda projekten kan ge uppslag till nya metoder för att främja språkförståelsen. Tv-utbyte har länge arbetat med att göra det möjligt för alla att ta del av kvalitetsprogram som sänds i andra nordiska länders tv-kanaler. Det har visat sig svårt att etablera en gemensam tv-kanal med den fransk-tyska Arte som modell. Den dialog som förts mellan kultur- och utbildningsutskott och de nordiska tv-företagen har dock bidragit till ett ökat programsamarbete och ett ökat utbyte av program. har utskottet undersökt en ny strategi: ny teknik kan öppna möjlighet att skapa en samnordisk internetkanal (i stället för tv) som kan innehålla t.ex. film, teater, dokumentärer och aktualitetsprogram. På utskottets initiativ kommer en marknadsundersökning om intresset för detta att göras. Utskottet arbetar också vidare för att de upphovsrättsliga frågor som finns i anslutning till en nordisk internetkanal ska kunna lösas. Nästa generation Nordplus Nordplus är ett ramprogram som ska främja rörlighet och nätverksbyggande på utbildningsområdet i . Det innehåller såväl utbyte av erfarenheter när det gäller innovation och kvalitet på utbildningsområdet som utbytesprogram för studerande. har en utvärdering färdigställts och resulterat i ett ministerrådsförslag om en fortsättning . kultur- och utbildningsutskott har diskuterat förslaget, som innebär förenklingar för användarna, förenkling när det gäller mål, ambitioner och administrativa krav, samt vidare att man bättre når ut till potentiella användare. Nordplus består framöver av fem delprogram: Ett horisontellt, samt sektorsprogrammen Nordplus Junior, Nordplus högre utbildning, Nordplus Vuxen och Nordplus nordiska språk. I det sistnämnda delprogrammet kan de tre baltiska staterna delta. Utskottets behandling av förslaget resulterade i att godkände den nya generationen Nordplusprogram, och därutöver rekommenderade ministerrådet att genomföra det på ett sådant sätt att integrering och samarbete mellan utbildning och näringsliv utvecklas. Därmed kan en nordisk praktikmarknad skapas, som också säkrar att studerande får optimalt stöd till mobilitet, utbyte samt praktik- och studieuppehåll i övriga nordiska länder. Rörligheten i har kultur- och utbildningsutskottet även behandlat ett medlemsförslag som tar sikte på att öka möjligheterna till studier eller praktik för unga i . Vid sessionen antog en rekommendation om att ministerrådet bör utarbeta en gemensam strategi för att underlätta studier i andra nordiska länder. Som del i strategin bör det upprättas ett program som ger möjlighet till finansiellt stöd för studerande som önskar arbetsträning i andra nordiska länder och ett som erbjuder praktik, bostad och fritidsprogram, och vidare bör informationen om möjligheterna till utbildning och praktikplatser byggas ut. Ungdomsarbetslöshet I alla de nordiska länderna har ungdomsarbetslösheten stigit . finns det olikheter som tyder på att länderna kan lära av varandra på detta område. Mot den bakgrunden har näringsutskottet behandlat ett medlemsförslag om en gemensam nordisk insats mot ungdomsarbetslösheten. Som resultat av det rekommenderar att ministerrådet utarbetar en gemensam strategi som fokuserar på tre huvudområden: utanförskap och ungdomars möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden, samhällets ansvar för utbildningar som leder till jobb, och tillväxt och företagande för nya jobb. Segregation har valt att särskilt arbeta med vad som kan göras för att vända utvecklingen i socialt utsatta (förorts-) områden och för att hindra att sådana uppstår. En särskild arbetsgrupp inom utskottet har diskuterat bl.a. skola och utbildning, språk, inkludering av kvinnor, varierade boendeformer och vikten av föreningsliv och frivilligorganisationer. Arbetet resulterade i en rekommendation med tio punkter. En är att en integrationsbarometer, ett verktyg för att mäta framsteg eller problem på integrationsområdet, bör utvecklas. Bland andra punkter kan nämnas en hälsoplan med fokus på sociala skillnader och förebyggande åtgärder, analys av sociala stöd- och trygghetssystems inverkan på deltagande i arbetslivet, en bostadspolitisk översyn för att främja ett varierat bostadsutbud i utsatta områden, och åtgärder för att säkra en positiv språkutveckling innan skolstarten och en inkluderande skola för alla. One Health antibiotikaresistens Den ökande förekomsten av antibiotikaresistenta bakteriestammar, och de risker det medför, har uppmärksammats av medborgar- och konsumentutskottet. Utskottet har samlat en nordisk expertgrupp med uppgift att redovisa problemet och diskutera förslag till åtgärder. Termen one health är ett erkännande av att man måste se människors och djurs hälsa och sjukdomar och den miljö vi lever i i ett sammanhang. Det behövs därför ett helhetsperspektiv och tvärvetenskapligt samarbete. Utskottet konstaterar också att de nordiska länderna är föregångare på området, även om en hel del ytterligare behöver göras. På förslag av utskottet har rekommenderat att en nordisk handlingsplan ska utarbetas med utgångspunkt i ett sådant helhetsperspektiv. Eftersom antibiotikaresistens sprider sig globalt ska handlingsplanen också vara underlag för att sätta frågan på den internationella dagordningen, t.ex. under EU-ordförandeskap . Klimat Miljö- och naturresursutskottet har arbetat med klimatfrågorna. har man särskilt ägnat sig åt förberedelserna för , som hålls . På utskottets förslag har beslutat att de nordiska länderna bör arbeta för att konferensen ska utmynna i en vision för grön ekonomi som både kan främja fattigdomsbekämpning och arbetet för en bärkraftig utveckling. Rio+20 bör också utveckla en handlingsplan för att främja grön ekonomi baserad på naturens bärkraft och välfungerande ekosystemtjänster. Även i övrigt har utskottet arbetat för att ska spela en pådrivande roll i det fortsatta arbetet med att minska takten i klimatförändringen både lokalt, nationellt, regionalt och globalt. På utskottets initiativ har uppmanats att kartlägga ytterligare åtgärder, som kan genomföras både i och i andra länder, för att begränsa utsläpp av kortlivade klimatdrivande ämnen. I en annan rekommendation uppmanas ministerrådet att utreda förutsättningarna för att etablera ett nära samarbete mellan och ett begränsat antal andra länder med ambitiösa mål för att reducera de klimatdrivande utsläppen. Tanken är alltså att en grupp länder skulle gå före och visa att det är möjligt att genomföra konkreta åtgärder, och att den gruppen ska vara öppen för att fler länder ansluter sig efter hand. Energieffektivitet Att använda energi effektivt är ett sätt att reducera energianvändningen och därmed de utsläpp som påverkar både klimatet och miljön i övrigt. arbetar två av utskott gemensamt med energifrågor. har man diskuterat om det finns behov för ytterligare nordiska åtgärder för att främja energieffektivitet. Mot bakgrund av det antogs en rekommendation till att etablera en gemensam handlingsplan som sätter upp ambitiösa och förpliktande mål för energieffektivitet, och att utveckla gemensamma metoder för att mäta utvecklingen. Vidare begär en gemensam nordisk insats inom forskning och innovation för att öka energieffektivitet och användningen av förnybar energi i form av t.ex. biogas, solenergi och vågkraft som komplement till vindkraft. Slutligen rekommenderas regeringarna att vidta åtgärder för att elpriserna ska bli mera transparenta för de nordiska konsumenterna blir prisbilden tydlig kan konsumenterna lättare använda elenergin effektivt. Inom ramen för den parlamentariska , där alla länder runt är representerade, har tagit initiativ till en arbetsgrupp om grön tillväxt och energieffektivisering i hela regionen. Arbetsgruppen inledde sitt arbete och kommer att avlämna en första delrapport . Utvecklingen i den arktiska regionen är av stort intresse, inte enbart för de arktiska staterna, utan också inom EU och globalt. Både presidium och miljö- och naturresursutskottet har diskuterat konsekvenserna av klimatförändringar och därmed ökande sjöfart i , ökande turism och nya möjligheter att utvinna naturresurser. Detta reser frågor om bl.a. militär och civil säkerhet i regionen, om den känsliga arktiska miljön, och om hur urbefolkningarnas livsvillkor påverkas. arrangerade svenska delegation ett seminarium i där såväl delegationens medlemmar som andra riksdagsledamöter kunde ge synpunkter på vilka prioriteringar som borde göras under det svenska ordförandeskapet i 20112013, som inleddes senare . Fokus låg på miljöfrågor, befolkningens livsvillkor, forskningsfrågor och näringslivets förutsättningar i regionen. presidium har bl.a. utarbetat ett betänkande över ministerrådets förslag till nytt arktiskt samarbetsprogram. Betänkandet antogs vid sessionen . Rådet har välkomnat det avtal om räddning och eftersökning som träffats vid i Nuuk . Inom ramen för det avtalet bör de nordiska länderna, enligt rekommendation, stärka det nordiska samarbetet om havsövervakning i och skapa en nordisk maritim insatsenhet i samarbete mellan de nordiska ländernas kustbevakningar och räddningstjänster. Vidare vill rådet se ett liknande avtal om åtgärder vid utsläpp av miljöfarliga ämnen. , som är grunden för det nordiska samarbetet om bekämpande av oljeföroreningar och andra skadliga substanser till havs, kan vara utgångspunkt för ett brett internationellt avtal för att bekämpa förorening av de arktiska havsområdena. Med anledning av ordförandeskap i 20092011 stod värd för den femte parlamentariska i . Konferensen öppnades av talman . För arrangemangen stod svenska delegation. Den parlamentariska hålls och samlar medlemmar av de nationella parlamenten i , , och samt representanter för län, fylken och regioner inom , liksom för urfolken i regionen och relevanta internationella organisationer. Till huvudteman hade valts miljö/hållbar utveckling, industri och handel inklusive urbefolkningars entreprenörskap och utvecklande av infrastruktur. Då konferensen avslutades antog deltagarna, enligt praxis, en resolution om det fortsatta samarbetet mellan de länder som deltar i . Den innehåller rekommendationer på sammanlagt 23 punkter. Bland dem kan nämnas att deltagarna prioriterar en ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling med inriktning inte minst mot urfolks företagande. I sammanhanget understryker man vikten av intensifierat samarbete i regionen när det gäller förnyelsebar energi och energieffektivisering. Deltagarna rekommenderar de nationella parlamenten och berörda myndigheter att stödja åtgärder för att underlätta den gränsöverskridande rörligheten för personer, varor och tjänster, bl.a. genom att förenkla viseringssystemen och tullförfarandena. Man vill se en effektiv ungdomspolitik i regionen, framför allt när det gäller tillgång till modern utbildning och främjande av kreativitet, entreprenörskap och tillträde till arbetsmarknaden. Resolutionen tar vidare upp behovet av moderna transportsystem och annan infrastruktur av hög kvalitet, inklusive bättre förbindelser över gränserna. Både hamnar och transportsystem på land bör utvecklas, som man tar hänsyn till miljön och främjar energieffektiva lösningar och höga säkerhetsnormer. 2 DELEGATION 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 2 DELEGATION 16.42 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . Den grundläggande ramen för samarbetet är . I ingår 87 valda medlemmar samt representanter för de fem nordiska ländernas regeringar och för och landsstyren och . Samtliga har yttrande- och förslagsrätt. Rösträtt tillkommer endast de 87 medlemmar som väljs av respektive folkrepresentation. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter, samt därutöver av de statsråd regeringen utser. De valda medlemmarna och suppleanterna vid utgången av 2011 framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit (S) och delegationens vice ordförande (M). I delegationens arbetsutskott har utöver delegationens ordförande och vice ordförande (M), (S), (FP), (S) ingått som ordinarie medlemmar. Suppleanter i arbetsutskottet har varit (C), (MP), (KD), (V) och (SD). Alla riksdagspartier har således varit representerade såväl i delegationen som i dess arbetsutskott. anger att val av medlemmar och suppleanter ska förrättas . Det skedde för del och medförde endast mindre förändringar i delegationens sammansättning. Två suppleanter har lämnat och därför ersatts av andra ledamöter. I övrigt har delegationens sammansättning varit densamma hela 2011. Delegationen har hållit sex möten och arbetsutskottet sju möten. Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. väckte den svenska delegationen ett medlemsförslag om översyn av . Syftet var att behovet av eventuella ändringar för ett ytterligare fördjupat samarbete skulle belysas. Efter att ha tagit del av remissvar från de nationella delegationerna och de nordiska partigrupperna konstaterade presidiet i sitt betänkande över förslaget att inte kan anses vara begränsande för det nordiska samarbetet, och inte heller hindrar en vidareutveckling av samarbetet. Diskussionen om medlemsförslaget ledde till att presidiet i stället föreslog en översyn av arbetsordning, för att modernisera och effektivisera rådets arbetsformer. Detta förslag antogs av sessionen . Därefter tillsattes en arbetsgrupp på tjänstemannanivå för att utarbeta ett underlag för presidiets blivande förslag i ärendet. Som ett led i översynsarbetet avlämnade delegationen ett yttrande över arbetsgruppens halvtidsrapport (bilaga 2) och kunde senare konstatera att de synpunkter som framfördes i yttrandet var relevanta också i förhållande till arbetsgruppens slutrapport, som avlämnades . Översynen har slutförts . Beslut med anledning av presidiets förslag fattades av sessionen, som hölls i . lämnade delegationen ett remissyttrande till presidium med anledning av en anmodan från om att inte använda termen självstyrande områden, utan i stället använda benämningarna stater och länder, alternativt riken och länder. Delegationen underströk i sitt yttrande vikten av en svensk hållning i frågan och önskade därmed avvakta regeringens ställningstagande. Sedan frågan behandlats på ett möte med den nordiska samarbetskommittén (NSK), som inte ansåg att det fanns någon anledning att ändra på den nuvarande ordningen, återkom ärendet för ställningstagande i presidium. Presidiet kom fram till att man inte kunde bifalla Västnordiska rådets anmodan, bl.a. med hänsyn till de juridiska och konstitutionella frågor det kunde resa. Däremot avser för sin del gå önskemålet till mötes genom att använda beteckningarna , och , snarare än självstyrande områden, där så är lämpligt. Delegationens program 2011 Delegationen beslutade att liksom föregående år utarbeta ett program för delegationens verksamhet 2011, med utgångspunkt i ramprogram i Världen Världen i och i linje med det danska ordförandeskapsprogrammet för . I programmet angavs ett tiotal prioriterade sakområden för delegationens arbete i , liksom vissa prioriteringar för förankring i av det nordiska samarbetet och för information om detta till allmänheten. Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har fortsatt att aktivt följa genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har översänt de antagna rekommendationerna till relevanta utskott, utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och bl.a. genom dem följt hur respektive rekommendation behandlats. Delegationen har fortsatt arbeta efter principen att medlemmarna efter varje möte med lämnar en kort redogörelse för de beslut som fattats och de diskussioner som förts i berörda nationella utskott. Delegationens medlemmar har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat frågor som är av intresse för det nordiska samarbetet. Medlemmar av delegationen har också utnyttjat den möjlighet ger att ställa frågor till andra nordiska länders regeringar. Dialog med den nordiska samarbetsministern har fortsatt den nära dialogen med den nordiska samarbetsministern . Gränshinderarbetet allmänt, och olika konkreta gränshinder, uppmärksammas fortlöpande i denna dialog. Fortsättningen av globaliseringsinitiativet, den samnordiska budgeten och projektverksamheten samt den kommande översynen av den nordiska informationsverksamheten i de baltiska staterna och i nordvästra har varit andra samtalsteman . inleddes en diskussion om budgetfrågor och prioriteringar inför ordförandeskap i 2013, en diskussion som givetvis fortsätter och intensifieras . Seminarium om På initiativ av de svenska representanterna i den arktiska parlamentarikerkommittén arrangerade svenska delegation i samarbete med i Fokus ett seminarium i . Vid seminariet presenterades regeringens strategi för och det svenska ordförandeskapsprogrammet för . Särskilt fokus lades vid miljöfrågor, befolkningens livsvillkor, forskningsfrågor och näringslivets förutsättningar i regionen. Seminariet gav tillfälle för delegationens medlemmar och andra riksdagsledamöter att ge synpunkter på dessa dokument inför det svenska ordförandeskapet i 20112013, som inleddes vid ett möte i Nuuk följande vecka. Energiseminarium svenska delegation arrangerade tillsammans med i ett seminarium om energifrågor . Seminariet arrangerades mot bakgrund av den tyngd energifrågorna har på den politiska dagordningen både nationellt, nordiskt och i ett europeiskt perspektiv. Händelserna i i har ytterligare aktualiserat frågorna om energiförsörjningen. Både kraftläget /2012 och kraftläget i på redovisades, liksom Spots roll på elmarknaden i och spotmarknaden i ett bredare perspektiv. Arbetet med förnybar energi och forskning på området lyftes särskilt fram. Tillsammans med Gränshinderforum, de nordiska regeringarnas organ för samarbete i frågor om gränshinder, arrangerade svenska delegation en heldagskonferens . Konferensen ville belysa den outnyttjade potential som finns i ett förstärkt nordiskt samarbete för att avskaffa tillväxthämmande skillnader i ländernas regelverk och hindra att nya gränshinder av olika slag uppstår. Bland inledarna märktes de nordiska samarbetsministrarna , och , , den finska social- och hälsovårdsministern och gränshinderrapportör . Även representanter för arbetsmarknadens parter och experter från och regeringskanslier medverkade.