frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Utskottet tog initiativ till en marknadsundersökning om intresset för tillgång till nordisk kultur (film, tv, musik etc.), förmedlat genom olika typer av medier. beslutade att avsätta till en sådan undersökning, och utskottets arbetsgrupp för kultur- och mediepolitik kommer att arbeta vidare med genomförandet av den. En samnordisk kanal på internet ses som en ny möjlighet att se ett större utbud av europeisk och nordisk film, dokumentärer och kulturnyheter. En nordisk kulturfestival En genomfördes i samband med rådets session i , i samarbete med hus på , i Fokus och i . Evenemanget ansågs vara mycket lyckat och utskottet har därför arbetat vidare med formerna för hur en återkommande nordisk kulturfestival skulle kunna etableras och finansieras. I utskottets förslag (A1487/kultur) som lades fram vid sessionen i med rekommendation till (framställning 5/2010) framförde utskottet att festivalen skulle ingå i ministerrådets budget som en självständig budgetpost, samt att ett koordinationssekretariat för festivalen bör upprättas. Vidare föreslog utskottet att det genomförs en kulturfestival i anslutning till session. har utskottet arbetat vidare med denna fråga. I arbetet med Nordiska ministerrådets budget framförde utskottet bl.a. synpunkten att kulturfestivalen bör tas med i budgeten och ingå som en självständig och återkommande aktivitet med tillhörande budgetpost i en period om . Efter en sådan försöksperiod skulle festivalen i fortsättningen kunna finansieras med nationella medel och av sponsorer. Utskottet beslutade att utreda en nordisk kulturfestival, som ett bidrag till beslutsunderlaget som avgör om en återkommande festival ska etableras. presidium föreslog i sitt betänkande till Nordiska ministerrådets budget 2012 att kulturfestivalen beviljas , men även att ministerrådet i dialog med utreder möjligheterna för att utarbeta en strategi för för 20122015 som säkrar en årlig kulturfestival av hög kvalitet och fastställer de nordiska huvudstäderna som kulturmetropoler. Mobilitet inom utbildning, forskning och arbetsliv I utskottet behandlades medlemsförslaget om rörligheten i (A 1527/kultur), som den socialdemokratiska gruppen lagt fram. Förslaget godkändes av utskottet, som föreslog att rekommenderar att utarbeta en gemensam strategi för att göra det lättare för alla unga som önskar studera i ett annat nordiskt land att röra sig över gränserna, upprätta ett program i Nordplus för finansiellt stöd till studerande som önskar arbetsträning i ett annat nordiskt land, upprätta ett program i Nordjobb som erbjuder praktik, bostad och fritidsprogram i de nordiska länderna för nordiska studerande samt sprida information om möjligheterna till olika typer av utbildningar och praktikplatser i de nordiska länderna. Utskottet föreslog också att förutsättningarna för att införa ett s.k. mobilitets-studielån utreds, som gör det möjligt för ungdomar att tillbringa en del av sin studie- och utbildningstid i ett annat nordiskt land. Förslaget antogs vid sessionen i (rekommendation 26/2011). Vid sessionen i behandlades och antogs även Nordiska ministerrådets (ministerrådet för forskning och utbildning, MR-U) förslag om nästa generation Nordplus (B 271/kultur), som föreslås starta , utifrån en utvärdering av Nordplus som genomförts av för studier av innovation, forskning och utbildning (NIFU). för forskning och utbildning (MR-U) är ägare av Nordplus ramprogram och Nordiska språk- och kulturprogrammet inom Nordplus som antagits för programperioden 20082011. En relativt omfattande förändring av Nordplusprogrammet genomfördes och därför ansåg utskottet att det inte har funnits behov av omfattande förändringar av struktur och organisering då programmet fungerat väl. De baltiska ländernas studerande har bl.a. fått möjlighet att söka till språkprogrammet på samma sätt som nordiska sökande. Ministerrådsförslaget B271/kultur om nästa generation Nordplusprogram, som föreslogs starta , tog dock bl.a. upp behovet av att förenkla programmets ambitioner och prioriteringar, liksom administrativa rutiner och behovet av bättre profilering och synliggörande av Nordplus. Förslaget godkändes av kultur- och utbildningsutskottet, med tillägget att rekommenderar att i anslutning till Nordplusprogrammet arbeta för att utveckla integrering och samarbete mellan utbildning och förvärvsliv för att därmed skapa en gemensam nordisk praktikmarknad som säkrar att studerande i får optimalt stöd när det gäller mobilitet, utbyte och praktik- och studieuppehåll. Vidare bör programmet utformas så att friluftsaktiviteter i undervisningen för barn och unga tillgodoses och stöttas i möjligaste mån, när medel finns (rekommendation 25/2011). PISA-undersökningen har varit i fokus för utskottets arbete . Utskottet menar att kreativitet, innovation och PISA-tester ska ingå som ett moment i skolan för att främja kreativa färdigheter och en mera kreativ inlärning. Till januarimötet inbjöds , forskare vid skolforskning i och universitetsforskare och speciallärare , , för att presentera de nordiska resultaten i PISA-undersökningen 2009, som offentliggjordes . I anslutning till utskottets möte i genomfördes också ett studiebesök på vid i . Som en uppföljning av detta arrangerade utskottet ett PISA-seminarium i samband med möten i , med tema entreprenörskap och innovation i utbildningar, där från Nordiska ministerrådets expertgrupp presenterade den helt nya . Baserat på en rekommendation från som initierats av kultur- och utbildningsutskottet har ett nordiskt samarbetsprojekt om små hantverksyrken startats. Det finansieras av Rådgivningsgruppen för nordiskt skolsamarbete (NSS) under . I anslutning till utskottets möte i genomfördes en utfrågning om små hantverksyrken kopplat till detta projekt, som syftar till att tillvarata de små hantverksyrkena och stärka samarbetet mellan de nordiska länderna vad gäller utbildning i dem. Det är en politiskt prioriterad fråga, och att stärka kvaliteten och stabiliteten i utbildningsutbudet mellan de nordiska länderna har lyfts fram som väsentligt. Utskottet uttryckte stort intresse för det arbete som igångsatts och för projektets slutrapport som väntades Spor i som kan komma att bli en utgångspunkt för utskottets vidare uppföljning i detta ärende. Utskottet höll samrådsmöte vid sessionen i med undervisnings- och forskningsministrarna (), där utbildningsminister (FP) medverkade från svensk sida. Vid mötet diskuterades globaliseringsinitiativet, den nuvarande satsningen och en eventuell framtida satsning efter 2012, Nordplus, forskningssamarbetet (översyn av forskningspolitiken), avhoppsproblematiken och ungdomsarbetslöshet. Reformering av kultursamarbetet Utskottet behandlade ministerrådsförslaget om sammanslagning av de två institutionerna Kulturkontakt Nord (KKN) och i (Nifin) från (B 274/kultur). Utskottet hänvisade till att reformen av det nordiska kultursamarbetet haft som målsättning att göra det mera flexibelt, dynamiskt och öppet för nya aktörer och samarbetsformer och till att en mera smidig och effektiv förvaltning av resurserna kan möjliggöras genom sammanslagningen. Utskottet efterlyste en ny uppdatering inför sessionen 2012 från ministerrådet om erfarenheterna av sammanslagningen samt de eventuella vinster den gett för administrationen och förvaltningen av ministerrådets kultur- och konstprogram. Förslaget antogs vid sessionen i , och rekommenderade därmed att genomföra sammanslagningen med hänsynstagande till de synpunkter som framförts i utskottets betänkande (rekommendation 24/2011). Samarbetet 2012 Vid session i beslutade plenarförsamlingen om nya arbetsformer för , vilket bl.a. medför att forskningsområdet flyttas från kultur- och utbildningsutskottet till näringsutskottet . planerar kultur- och utbildningsutskottet att arbeta med följande frågor: Modernisering av det nordiska kulturavtalet genom ett nytt nordiskt forskningsprojekt, språksamarbetet för barn och ungdomar (uppföljning av Nordiska kulturfondens nordiska språkundersökning 20012003), ökad tillgänglighet till nordisk kultur via nya medier och ny teknologi (kartläggning och analys av behovet), språk-, utbildnings- och forskningssamarbete i , kreativitet och entreprenörskap i utbildningar för unga samt ungdomsarbetslöshet i i relation till EU samt nordvästra och . Sommarmötet förläggs i . Fokus för sommarmötet är att studera nordiskt kultursamarbete utanför och att studera myndigheters och ambassaders betydelse för samarbetet. De nordiska ambassaderna har etablerat flera gemensamma projekt i och samarbetar inom kulturområdet. Utöver det finns projekt som stöds av Kulturkontakt Nord och/eller Nordisk kulturfond Nordwind, en nordisk kulturfestival som äger rum i . Utskottet har beslutat att i samband med i anordna en nordisk konferens på temat identitetsuppfattning i och kulturpolitik som identitetspolitik. Konferensen togs även upp som en prioriterad punkt under samrådsmötet med kulturministrarna vid sessionen i , och ministrarna gav då sitt godkännande till att samarbeta med utskottet kring detta. Temat anses viktigt i det nordiska samarbetet generellt, och tanken är att projektet ska bidra till att ge inspel till Nordiska ministerrådets handlingsplan för det nordiska kultursamarbetet under 20142015 och till en eventuell revision av det nordiska kulturavtalet , t.ex. genom att skapa ett nytt och ambitiöst globaliseringsavsnitt. Utskottet kommer också att arbeta med utvecklandet av språksamarbetet i . Vid i kommer det nordiska samarbetet genom och bli ett s.k. fokusområde. Detta kommer att vara av speciellt interesse , då fyller och och det är det första litteraturpriset delades ut. Ett system för hur rådets rekommendationer följs upp ska utarbetas. Vid utskottets sommarmöte på 2011 diskuterades också att utskottet efter varje session kommer att identifiera och prioritera en fråga som översänds till samtliga nationella parlament och regeringar, och som utskottets medlemmar därefter följer upp i sina respektive nationella parlament. På så sätt kommer frågan att sättas i fokus i samtliga nordiska länder. Medborgar- och konsumentutskottet Medborgar- och konsumentutskottet behandlar frågor som rör mänskliga rättigheter, migration, demokrati, jämställdhet, konsumentfrågor och livsmedelssäkerhet. Utskottet arbetar också med frågor som rör organiserad brottslighet, urbefolkningsfrågor samt invandrings- och flyktingfrågor. Svenska medlemmar har varit (V), (M), (S) och (M). Samarbetet 2011 har arbetet i utskottet till stor del präglats av konsumentfrågor samt integrations- och migrationsfrågor. På det konsumentpolitiska området arbetade utskottet fram två förslag på temat One Health, som rör bekämpning av antibiotikaresistens hos människor och djur. Detta är ett allvarligt och växande problem, både nordiskt och globalt. Tanken har varit att införliva de nordiska erfarenheterna av sådan bekämpning i programmet för det danska EU-ordförandeskapet . En av många gränshindersfrågor som diskuterats flitigt har varit de avgifter som de nordiska bankerna kräver för penningtransaktioner över gränserna i . Utskottet menar att avgifterna måste samordnas för att på bästa sätt underlätta för konsumenter. Vidare välkomnar medborgar- och konsumentutskottet att en ny passus blivit inkluderad under rättslikhet som gör att redogörelser för motsvarande lagstiftning i de andra nordiska länderna nu bör ingå i nya lagförslag (rekommendation nr 6/2010). Utskottet betonar vikten av ett nära nordiskt lagsamarbete och ser en påtaglig nordisk nytta av samverkan kring genomförande av EU/EES-lagstiftning. Vad gäller integration och migration har utvisningen av nordiska medborgare från danskt håll väckt starka reaktioner i utskottet. Ärendet om dubbelt medborgarskap i har debatterats . och har redan infört möjlighet till detta. Utskottet anser att det är något som varje land i första hand måste fatta beslut om självt. En gemensam inställning gällande dubbelt medborgarskap är emellertid att och bör se på och för analys och inspiration. Bankavgifter Det har visat sig finnas stora skillnader i avgifternas storlek hos bankerna i de nordiska länderna. Utskottet menar att det är orimligt att bankerna kräver administrativa avgifter för transaktioner över de nordiska gränserna eftersom det hämmar mobiliteten och straffar personer som bor och arbetar i olika nordiska länder. Uppfattningen är att harmonisering behövs och att de nordiska bankerna bör ha en samnordisk avgift. Därför väckte utskottet ett förslag riktat till de nordiska regeringarna om avskaffande av avgifter i förbindelse med gränsöverskridande betalningar i syfte att införa nationell lagstiftning som hindrar banker och finansiella institut att kräva avgifter i samband med privata pengaöverföringar mellan de nordiska länderna. Utskottet har upprätthållit rekommendationen eftersom man inte var nöjd med svaret från de nordiska regeringarna. Utskottet avvaktar med andra ord ett nytt meddelande från regeringarna. På utskottets möte vid rådets 63:e session i beslutades att ett brev skulle skickas till berörda banker med uppmaningen att avskaffa denna typ av gränshinder. One Health Begreppet Hållbar hälsa One Health ur ett nordiskt perspektiv har sitt ursprung i ett allt bredare erkännande av att sjukdom och hälsa hos människor och djur är sammanflätade i en ödesgemenskap. Det blir alltmer tydligt att det finns behov av att läkare och veterinärer samarbetar för att motverka en global antibiotikaresistens. har haft bra traditioner inom livsmedelssäkerhet, beredskap inför smittsamma sjukdomar och restriktiv användning av antibiotika. De nordiska erfarenheterna på området bör samordnas, så att de nordiska länderna i större utsträckning kan lära av varandra. En samordning och ett varumärkesbyggande av dessa erfarenheter och kunskaper kan bidra till att öka konkurrensförmåga och sätta fokus på frågan på global nivå. Utskottet arbetade fram två förslag på temat One Health, dels ett förslag om att en expertkonferens skulle hållas på temat och att en handlingsplan som de nordiska länderna kan förhålla sig till skulle utvecklas, dels ett förslag om att införliva strategin även på EU-nivå. Dessa förslag antogs under 63:e session i (rekommendation nr 12/2011, respektive rekommendation nr 13/2011). Under sessionen hölls en konferens om temat One Health, där en nordisk modell för hållbar hälsa presenterades av en expertarbetsgrupp som jobbat med frågan . Tanken är att införliva modellen och de nordiska erfarenheterna kring One Health i det danska EU-ordförandeskapsprogrammet. Pant och retursystem Mot bakgrund av att Nordiska ministerrådets Gränshindersforum uppmärksammade behovet av ett nordiskt system med återvinning av burkar och PET-flaskor tillsattes en utredning som presenterades 2010. Medborgar- och konsumentutskottet fick därefter, tillsammans med miljö- och naturresursutskottet och näringsutskottet, ansvaret för frågan och väckte ett utskottsförslag som syftade till ett gemensamt nordiskt pant- och retursystem. I betänkandet över förslaget, som utmynnade i två olika rekommendationer, framhölls att ett nordiskt system ska bygga på de redan existerande nationella systemen, som därmed ska samordnas på ett realistiskt sätt. Ett gemensamt pant- och retursystem ska i längden lösa både gränshinderproblem och problem med taxfreeförsäljningen på färjor samt gränshandeln med grannländerna. En lyckad nordisk modell ska även kunna bidra till att främja bredare europeiska och internationella lösningar med betydlig vinst för såväl miljö som konsumenter. Utskottets mening var att det är viktigt med en samordning av pantsystemen så att man kan lämna sina flaskor och burkar i vilken pantautomat som helst i . Utskottet konstaterade att det i Nordiska ministerrådets meddelanden över rekommendationerna saknades ett konsumentpolitiskt perspektiv och att en vidare syn i behandlingen av detta ärende vore önskvärt. Man betonade också att de nordiska länderna inom detta område inte bör ha en avvaktande hållning, utan tvärtom bör vara ledande inom EU och betydligt mer aktiva än vad som varit fallet. Utskottet beslutade därför att upprätthålla rekommendationerna. Lånemarknaden för unga vuxna har en dramatisk ökning skett i när det gäller betalningsanmärkningar och inkassokrav hos unga människor (). Detta kan tyda på att bättre kontroll och tydligare regler krävs för lånemarknaden. Det har i och med mobiltelefonins utveckling blivit allt lättare att ta snabba lån, men det finns likväl inga konkreta rutiner för att upplysa ungdomar om vilka villkor om gäller beträffande lån via mobiltelefon. Den socialdemokratiska gruppen utarbetade ett förslag om ett nordiskt initiativ för bättre kontroll av den nordiska lånemarknaden. Med anledning av förslaget bjöd medborgar- och konsumentutskottet in representanter från det norska Barn-, jämställdhets- och inkluderingsdepartementet och till möte för att informera sig om situationen på detta område. Det framkom bl.a. att unga människor generellt har dålig kunskap om lån- och kreditmarknaden och heller inte förstår inkassobyråernas vokabulär. Det konstaterades att ungdomar behöver både information och utbildning för att bättre förstå lånemarknaden, och skolans betydelse underströks i detta sammanhang. Utskottet diskuterade förslaget och beslutade att man ville arbeta vidare med frågan i ett bredare, nordiskt perspektiv i syfte att få ett bättre underlag. Ett projekt har därför igångsatts där attityder till låntagande hos ungdomar i kartläggs. Utvisning av nordiska medborgare bakgrund av information från Hallå om att nordiska medborgare utvisats från utarbetade medborgar- och konsumentutskottet ett förslag där rekommenderades att upphöra med sin praxis att sända hem nordiska medborgare som behöver social hjälp, samt att tolka och använda sig av artikel 7 i den nordiska konventionen på samma sätt som de andra nordiska länderna. Detta enligt principen att alla medborgare i ska tillförsäkras samma rättigheter. I förslaget begärde utskottet också att den danska regeringen skulle redogöra muntligt för sin praxis att sända hem nordiska medborgare. Under 63:e session i hade den nytillträdde danska berörda ministern, justitieminister (S), bjudits in till diskussion med utskottet. Justitieministerns deltagande under utskottsmötet ledde till att en uppdaterad version av förslaget kunde göras, då den tredje att-satsen angående en muntlig redogörelse från den danska regeringen vid föregående session kunde avskrivas. Minister välkomnade en konstruktiv dialog, men slog fast att den danska praxisen står på en solid grund. Någon ändring förväntas därför inte från den nya danska regeringen. Utskottet betonade den politiska dimensionen och att avviker från gemensam praxis. Dubbelt medborgarskap Medborgar- och konsumentutskottet har diskuterat dubbelt medborgarskap under tre av sina möten . Förbunds (FNF) brev om dubbelt medborgarskap till den danska respektive norska regeringen presenterades på utskottets marsmöte som hölls i . FNF anser att frågan om dubbelt medborgarskap handlar om integration och likabehandling. Lika rösträtt och möjlighet att ställa upp i parlamentsval samt tillgänglighet på arbetsmarknaden är ett sätt att säkra medborgarnas demokratiska tillgång till samhället. FNF uppmanade medborgar- och konsumentutskottet att diskutera frågan om dubbelt medborgarskap, varefter utskottet vid höstmötet i beslutade att sända ett brev till de danska och norska regeringarna angående detta. och har redan infört dubbelt medborgarskap och den nya danska regeringen har uttalat att man är öppen för dubbelt medborgarskap. Utskottet anser att detta är glädjande, men konstaterar likväl att det är viktigt att följa upp hur det utvecklas konkret i . är nu det nordiska land som har en restriktiv hållning i frågan och det har diskuterats hur utskottet på bästa sätt kan påverka den norska regeringen. för jämställdhet beslutade att lägga ned för kunskap om kön (NIKK) som institution /2012, och i stället omstrukturera det till ett samarbetsorgan förankrat på Nordforsk för en period på tills vidare . I medborgar- och konsumentutskottets betänkande över ministerrådsförslaget betonas vikten av att följa denna omstruktureringsprocess noga för att säkra kvalitativa, framtida jämställdhetsinsatser och utskottet anser vidare att en fortsatt nära dialog med i detta ärende är önskvärd (rekommendation nr17/2011). Vid sessionen 2011 beslutades på medborgar- och konsumentutskottets förslag att upprätthålla två rekommendationer om nordiskt jämställdhetspolitiskt samarbete respektive en utvidgning av innehållet i jämställdhetssamarbetet i . Rörande den förstnämnda rekommendationen välkomnade utskottet att i sitt meddelande bl.a. gärna såg en närmare dialog med och att rådet blev mer involverat i de arrangemang som genomförs i det nordiska samarbetsprogrammet kring jämställdhet. Utskottet ansåg dock att rekommendationen som sådan inte blivit besvarad och valde därför att inte avskriva rekommendationen. Angående den andra rekommendationen om utarbetande av en mångfaldspolitik på jämställdhetsområdet framgick av ministerrådets meddelande att det genomförs aktiviteter på detta område och att t.ex. Välfärdscenter (NVC) arbetar aktivt med att främja likabehandling och inkludering av utsatta och svaga grupper i samhället. Medborgar- och konsumentutskottet ansåg dock att en fortsatt diskussion om införandet av ett mångfaldsperspektiv inom det nordiska samarbetet är angelägen och beslutade därför att avvakta ett nytt meddelande från ministerrådet. Utskottets sommarmöte förlades till där teman var självstyre, självständighet och jämställdhetsfrågor. Även demografi, immigration, konsumentfrågor och Nordliga () belystes. Utskottet var över lag positivt till studieresan och gladdes över det relativt stora genomslag som jämställdhetsfrågan fick i den lokala pressen. Samarbetet 2012 kommer utskottet att arbeta vidare med problematiken rörande unga människors situation på lånemarknaden. Utskottet kommer i samband med januarimötet att anordna ett seminarium som ska behandla och erfarenheter av dubbelt medborgarskap. Inför sommarmötet som kommer att hållas på planeras att diskutera kring självstyre och självständighet på , samt aktuella gränshindersfrågor. Även migrations- och integrationsfrågor och nordiska konsumenters rättigheter står fortsatt på utskottets agenda. Demokrati och öppna nordiska samhällen samt gränshindersfrågor ur ett medborgarperspektiv är andra teman som utskottet planerar att arbeta med . Miljö- och naturresursutskottet miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur, jord- och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Utskottet arbetar särskilt med att bibehålla och utveckla miljömedvetandet i . Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Svenska medlemmar har varit (SD), (FP), (S), ordförande, (MP) och (M). Samarbetet 2011 Huvudfrågor har varit uppföljning av revisionen av EU:s fiske- och jordbrukspolitik, genomförandet av (BSAP), NordGens framtid, samt . Utskottet har särskilt arbetat med frågan om vilka konsekvenser den ökade tillgängligheten till får för den känsliga miljön. Vidare har utskottet fortsatt att arbeta med klimatfrågan i avsikt att stärka det nordiska engagemanget och de nordiska åtagandena. I likhet har utskottet sambehandlat ett antal förslag med näringsutskottet. I samband med session mötte utskottet som vanligt de nordiska miljöministrarna för en dialog om aktuella frågor. Matspill Mot bakgrund av ett medlemsförslag som den socialdemokratiska gruppen i väckt har utskottet behandlat frågan om ett nordiskt samarbete för att reducera matspill med hänvisning till den förlust av naturresurser, den ökade miljöbelastningen och det ökade utsläppen av koldioxid som detta innebär.