frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Ett led i att stärka kontakterna med EU var att presidiets sommarmöte hölls i . Utöver möten när nordiska representationer i informerade samt presidiets möte hölls också ett uppskattat möte med nordiska medlemmar av . Presidiet har utarbetat en EU-strategi för , som antogs vid sessionen (internt beslut 3/2011). Presidiet behandlade ett medlemsförslag från mittengruppen om en årlig EU-redogörelse från . Förslaget mottogs positivt, och en framställning i ärendet kan väntas tidigt 2012. Samarbetet med olika aktörer i närområden har varit ett högt prioriterat område, som vuxit i omfattning och utvecklats ytterligare . Samarbetet bedrivs både bilateralt med parlament i grannländer och i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns. Östersjösamarbetet har som tidigare hög prioritet, med särskilt fokus på arbetet för att rädda miljö. Detsamma gäller samarbetet i de nordligaste områdena i och , med tyngdpunkt på klimatfrågorna, men också på näringslivsutveckling, ett hållbart utnyttjande av naturresurser, hälsa, levnadsvillkor och kulturutbyte. Arbetet med och samarbetet inom Nordliga dimensionen har följts. Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen för det nordiska samarbetet. Att bevara öppenheten och rörligheten mellan de nordiska länderna, att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer är i viss mening samarbetets kärna. Ska den nordiska gemenskapen bestå och fördjupas måste det vara möjligt för både människor och företag att röra sig, bosätta sig, arbeta och etablera sig tvärs över gränserna. Det är viktigt att inte nya eller ändrade regler, vare sig dessa beslutas nationellt eller på EU-nivå, utformas eller genomförs så, att gränshinder uppstår. Konkreta fall av gränshinder har uppmärksammats vid utskottsmöten och i form av frågor till nordiska regeringar. ställde sig presidiet bakom ett initiativ om att anordna samtidiga debatter i de nordiska parlamenten om gränshinderfrågorna, och talmännen har senare överenskommit att sådana ska äga rum . Nordiskt utrikes- och säkerhetssamarbete har presidiet fortsatt att uppmärksamma genomförandet av olika förslag i rapporten om utenriks- og sikkerhedspolitikk som framlagts av den tidigare norske försvars- och utrikesministern på uppdrag av de nordiska utrikesministrarna. Rapporten innehåller konkreta förslag till ett utökat nordiskt samarbete, dels för att stärka den nordiska säkerheten, dels för att ska kunna bidra på ett effektivt sätt till internationell krishantering. Presidiet har konstaterat att flera av förslagen ligger i linje med påbörjade arbete inom området civil säkerhet och krishantering. Vid sessionen 2010 ställde sig plenarförsamlingen bakom presidiets betänkande om samhällssäkerhet, där de nordiska regeringarna bl.a. uppmanas att påskynda uppföljningen av Stoltenbergrapporten (rekommendation 13/2010). Ett centralt förslag i rapporten gäller en nordisk solidaritetsförklaring, och presidiet har kunnat välkomna att utrikesministrarna enades om en sådan . gavs en s.k. visemannarapport om det nordisk-baltiska (NB8) samarbetet ut. Bakom rapporten stod den tidigare lettiska utrikesministern och den dåvarande danske försvarsministern . Den uppmärksammades i samband med behandlingen av betänkandet om samhällssäkerhet, och rekommendationen innehåller en uppmaning till regeringarna att också beakta förslagen i denna rapport. Presidiet har för sin del följt upp detta i samband med diskussioner med företrädare för , senast . Även om flera viktiga steg tagits i uppföljningen av de båda rapporterna menar presidiet att det finns behov av ytterligare åtgärder, och vid sessionen 2011 beslutade man därför att upprätthålla rekommendationen. Vidare har presidiet behandlat två medlemsförslag med bäring på det säkerhetspolitiska samarbetet. I ett av dem föreslog två medlemmar av mittengruppen att skulle göras till en kärnvapenfri zon. Presidiet ansåg det inte meningsfullt att åter aktualisera denna fråga. Däremot tog presidiet fasta på möjligheten till nordiskt samarbete för att bidra till en minskning i av kortdistansmissiler m.m. som kan bära kärnvapen, liksom till en minskning av militära transporter av kärnvapen i det arktiska området, eventuellt med sikte på att göra det kärnvapenfritt. Presidiet beslutade om en framställning med denna innebörd (framställning nr 2/2011). I det andra förslaget, från den vänstersocialistiska gröna gruppen, föreslogs att ett nordiskt freds- och mäklingsinstitut skulle upprättas. Som ett led i behandlingen hölls ett seminarium med titeln som fredsskapare och konfliktlösare . En av de slutsatser presidiet drog var att det knappast fanns behov av en ny institution på området, men däremot att förstärka nätverket av redan befintliga fredsinstitut. rekommenderade därför ministerrådet att arrangera ett Nordiskt forum i detta syfte, med deltagande av existerande fredsinstitut, organisationer och politiker (framställning nr 3/2011). , , fortsatte sitt uppdrag som rapportör för samarbetet inom säkerhets-, utrikes- och försvarspolitiken, särskilt uppföljningen av Stoltenbergrapporten. före presidiets junimöte utnämndes Tuomioja till utrikesminister i den nya regering som bildades efter parlamentsvalet i , och lämnade därför rapportörsuppdraget och presidiet. Posten förblev vakant till session, men därefter har presidiet utsett , , till ny säkerhetspolitisk rapportör. Samarbete med Presidiet har lagt vikt vid att fortsätta att utveckla samarbete med parlament i , särskilt parlamenten i de regioner i nordvästra som ligger nära . utsågs till presidiets rapportör för Nordliga dimensionen och nordvästra , ett uppdrag som förnyades till att gälla även 2012. arrangerades ett andra Parlamentariskt forum inom ramen för Nordliga dimensionen i , . har inte möjlighet att vara representerad direkt, eftersom Nordliga dimensionen är ett samarbete mellan EU och dess partnerländer i norr , och . , inklusive dess svenska medlemmar, deltog aktivt i forumet. Vid avslutningen antog deltagarna ett uttalande. För att stärka kontakterna och nätverken mellan unga parlamentariker i och nordvästra anordnas numera Forum för unga politiker. Som nämnts ovan (avsnitt 2) hölls ett sådant i Arkangelsk, , , och är genom den svenska delegationen värd för ett liknande forum. I samma anda arrangeras årliga rundabordssamtal mellan och de regionala ryska parlament som ingår i (). Ett sådant hölls i , , på temat energi och energisäkerhet, och det följande kommer att äga rum i . Vidare anordnas studiebesök i något nordiskt land för en grupp från PANWR, och omvänt i någon region i nordvästra för en grupp från . Kontakter och samarbete med ryska parlamentariker försiggår även inom ramen för de regionala parlamentariska samarbetsstrukturerna i Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 68 nedan. har presidiet arbetat fram ett förslag till riktlinjer för samarbete med Statsduman och i , samt med de regionala parlamenten i nordvästra . Förslaget behandlades och antogs vid sessionen (internt beslut 2/2011). En utgångspunkt är att än mer än åstadkomma diskussioner om ett möjligt samarbete på olika sakområden och att därvid engagera utskott. Med utgångspunkt i de antagna riktlinjerna har presidiets rapportör inlett ett arbete med detta och avser att presentera ett diskussionsunderlag vid presidiets möte . arrangerade tillsammans med rundabordssamtal med politiker från parlamentet i och från oppositionspartier utanför parlamentet. Teman för dessa möten har varit klimat och miljö, energifrågor och frågor med anledning av den ekonomiska krisen. Inledningsvis hölls mötena i i , men kunde ett rundabordssamtal genomföras i . Som en ytterligare fördjupning av dialogen med vitryska politiker planerades ett studiebesök i och , liknande dem som genomfört med parlamentariker från västra . I besöket skulle, på motsvarande sätt som vid rundabordssamtalen, såväl parlamentsledamöter som representanter för oppositionspartier utanför det vitryska parlamentet delta. Presidiet hade medvetet valt tidpunkten så att studiebesöket skulle kunna uppskjutas om presidentvalet skulle medföra markanta steg tillbaka i auktoritär riktning. Så blev tyvärr fallet, och presidiet beslutade därför att tills vidare skjuta upp besöket. president har med hänvisning till den politiska situationen efter valet meddelat det vitryska parlamentet detta. Presidiet har vidare rekommenderat representanter i den parlamentariska att inta motsvarande hållning. Mot den bakgrunden avböjde ordförande en inbjudan att besöka , och diskussionen om observatörsstatus för det vitryska parlamentet har avbrutits tills vidare. har presidiet diskuterat den politiska situationen i , men tvingats konstatera att den inte utvecklats till det bättre och att det därför inte är möjligt att återuppta kontakterna med medlemmar av det vitryska parlamentet. Däremot har representanter för vid olika tillfällen mött företrädare för oppositionspartier som inte är representerade i det vitryska parlamentet. Vid sessionen antogs en rekommendation om att etablera ett nordiskt informationskontor i (rekommendation nr 15/2009) liknande de informationskontor som upprättats i de tre baltiska länderna och i nordvästra , och som varit betydelsefulla för att utveckla kontakter och samarbete med . Presidiet menade i sitt betänkande att ett kontor kunde få stor betydelse för att främja dialogen med och mellan oppositionen och de etablerade myndigheterna i och på så sätt gynna den demokratiska utvecklingen. Plenarförsamlingen beslutade vid sessionen att upprätthålla rekommendationen. I sitt meddelande inför sessionen 2011 anförde bl.a. att det inte vore meningsfullt att etablera ett nordiskt informationskontor i . Presidiet instämde i att detta inte var möjligt , men anförde att situationen i skulle kunna ändras och ville därför inte utesluta möjligheten att öppna ett nordiskt kontor i . Rekommendationen upprätthölls därför. och Den arktiska regionen är högt prioriterad på den nordiska dagordningen. Utvecklingen av denna region är av stort intresse, inte enbart för de arktiska staterna utan också inom EU och globalt. Inte minst gäller det effekten av klimatförändringar. Den ökande sjöfarten i , tekniska landvinningar vad gäller möjligheterna att utvinna naturresurser, förvaltning av fiskeresurser, den geopolitiska utvecklingen i regionen m.m. ger anledning till ett intensifierat samarbete på en rad områden. Presidiet har diskuterat olika aspekter av dessa frågor och bl.a. utarbetat ett betänkande över ministerrådets förslag till nytt arktiskt samarbetsprogram. Betänkandet antogs vid sessionen (rekommendation 7/2011). Även presidiets betänkande över ministerrådsförslaget om riktlinjer för samarbete med grannar i väst främst rör i första hand arktiska frågor, och godkändes vid sessionen (rekommendation 8/2011). Vidare har presidiet beslutat om som tema för extra session . Planer och budget för det nordiska samarbetet 2012 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för har 2011 uppgått till . beslutar om budgetramen och ska enligt , om det inte finns synnerliga skäl, genomföra de förslag till ändringar inom den ram som rekommenderar. Presidiet har som tidigare utsett en särskild arbetsgrupp inom sig, med uppgift att förbereda behandlingen av ministerrådsförslaget om kommande års budget. Till arbetsgruppen utses en representant för var och en av rådets fyra partigrupper. Utgångspunkten är att dessa fyra också ska komma från olika länder, men den eller de nationella delegationer som inte blir representerade via någon partigrupp har möjlighet att utse en representant. Från svensk sida har (C), som representant för mittengruppen i , ingått i budgetgruppen . Presidiet har understrukit att det är viktigt att budgeten är tydlig och att politiska prioriteringar dels kan få snabbt genomslag, dels kan utläsas på ett enkelt sätt i budgeten. I sitt betänkande över förslaget till budget för det nordiska samarbetet 2012 påpekar presidiet att det är svårt att omprioritera mellan sektorerna eller att frigöra större belopp för nya satsningar efter det att de nordiska samarbetsministrarna beslutat om inriktningen på sekretariatets budgetförslag för ett visst år. Därför angav presidiet i sitt betänkande över förslaget till budget även vissa politiska prioriteter . Plenarförsamlingen antog betänkandet, och det förväntas att de prioriteringar som angetts kommer att avspeglas i det kommande budgetförslaget för det nordiska samarbetet 2013. Beträffande budgeten leddes dialogen mellan och presidiets budgetgrupp till att efter diskussion och vissa mindre justeringar kunde tillstyrka ministerrådets budgetförslag (rekommendation nr 5/2011). Den samlade budgetramen uppgår till , vilket efter pris- och valutaomräkning innebär en oförändrad nivå i förhållande till 2011. Översyn av arbetsordning Den svenska delegationen föreslog att en översyn av skulle inledas, så att resultatet skulle kunna behandlas i samband med avtalets 50-årsjubileum . Syftet var att överväga om avtalet, som senast reviderades 1996, behövde anpassas för att det nordiska samarbetet skulle kunna möta de utmaningar och möjligheter globaliseringen innebär och ta hänsyn till de nya förutsättningar och prioriteringar för det nordiska samarbetet som vuxit fram . Det nordiska samarbetet måste kunna utvecklas så att det stärker integrationen mellan de nordiska länderna och främjar vårt inflytande i EU och internationellt, anfördes det i medlemsförslaget. Efter remissbehandling av förslaget drog presidiet slutsatsen att i dess nuvarande lydelse är tillräckligt flexibelt för att inte hindra samarbete på nya områden eller i nya former. Presidiet beslutade därför att inte rekommendera någon översyn av . Däremot kunde det enligt presidiet vara lämpligt med en översyn av rådets arbetsordning, både i syfte att på vissa punkter förtydliga den och i syfte att anpassa den till nya arbetsformer som för övrigt delvis redan vuxit fram. En arbetsgrupp på tjänstemannanivå tillsattes , och inledde sitt arbete . Arbetsgruppen presenterade sina preliminära överväganden i en halvtidsrapport till presidiets möte . Man hade koncentrerat sig på att diskutera rådets arbetsformer, snarare än arbetsordningen som sådan. Rapporten innehöll avsnitt om kontinuitet i rådets ledning, om utskottens roll, och om förankring av arbetet. Vidare diskuterades roll i EU och bredare internationella sammanhang, kommunikation i nya former och rådets samarbete med . Presidiet höll en första diskussion vid mars-mötet. På grundval av den, och mot bakgrund av skriftliga synpunkter som inkommit från bl.a. den svenska delegationen (som nämnts under avsnitt 2, se bilaga 2) utarbetade arbetsgruppen sin slutrapport till presidiets möte . Den innehöll inga större förändringar jämfört med halvtidsrapporten, även om en del av de preliminära förslagen modifierats. I en bilaga till slutrapporten fanns förslag till en reviderad arbetsordning, där främst tekniska och redaktionella ändringar gjorts. Efter diskussion i presidiet vid junimötet fick rådssekretariatet i uppgift att utarbeta ett utkast till presidieförslag i stort sett i enlighet med arbetsgruppens förslag samt att inarbeta de synpunkter som framförts vid presidiemötet. Efter ytterligare behandling antog presidiet sitt förslag, som behandlades vid session . Som framgått ovan (avsnitt 3) rådde oenighet om vissa delar av förslaget, som dock stöddes av en klar majoritet av de närvarande medlemmarna (internt beslut 1/2011). I samband med sessionen höll presidiet separata möten med de nordiska ländernas statsministrar, med utrikesministrarna och med samarbetsministrarna, där man diskuterade frågor som var aktuella på respektive sakområde. Samarbetet 2012 Vid sessionen valdes , , till president för . Han har efter diskussion i presidiet angett vissa prioriteringar för rådets arbete . Verksamheten inom ramen för det s.k. Globaliseringsinitiativet, som lanserades 2007, har visat på vikten av förnyade insatser för att avskaffa olika gränshinder inom . Det behövs tydliga politiska signaler om detta, och kanske nya rutiner, i berörda departement och myndigheter. Risken för nya gränshinder vid genomförandet av EU/EES-direktiv i de nordiska länderna behöver uppmärksammas mer. Ett annat huvudtema blir försvar av välfärden för övrigt ett näraliggande tema för ordförandeskap i , som är Välfärdssamhället i ett nordiskt perpektiv. Ett väl fungerande välfärdssystem måste baseras på en livskraftig ekonomi. är t.ex. bra skolor och effektiv hälso- och sjukvård viktigt för att få fram de resurser näringslivet behöver. Om medborgarna slipper uppleva ekonomisk osäkerhet bidrar det till flexibilitet och entreprenörskap. För det tredje blir de arktiska frågorna än viktigare. Gemensamma åtgärder behövs för att bidra till att minska klimatförändringarna, anpassa oss till de som ändå kommer att ske och uppmärksamma urbefolkningarnas behov. Särskilda insatser kan behövas för ny teknologi och produktutveckling. kommer frågor om transport och logistik över gränserna i det arktiska området att diskuteras särskilt. Utöver initiativ i dessa frågor kommer presidiet att fortsätta arbetet på det säkerhetspolitiska området, inklusive att gå vidare med att förverkliga olika förslag i Stoltenbergrapporten och i om ökat baltisk-nordiskt samarbete. För det måste diskussionerna med bl.a. Även med ska samarbetet fortsätta att utvecklas. har inlett en översyn av sin verksamhet i och nordvästra . utsåg presidiet (C) till rapportör för NB8, och har (S) utsetts till presidiets rapportör vad gäller Nordliga dimensionen och kontakter med nordvästra . Presidiet vill öka sin uppmärksamhet på nordiskt samarbete i EU och i internationella organisationer där beslut som är viktiga för de nordiska länderna tas. Globaliseringen och klimatfrågorna är områden som kommer att stå centralt i det sammanhanget. Som nämnts har presidiet beslutat att en extra session ska hållas i och att ska vara tema för den. Presidiet väntas också ägna stor uppmärksamhet åt det är bildades, sedan undertecknades och delades ut . 5 Utskotten och kontrollkommittén 5 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 5 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTéN 16.42 Kultur- och utbildningsutskottet Kultur- och utbildningsutskottet ansvarar för frågor som rör kultur, undervisning, utbildning och forskning. Framför allt arbetar utskottet med frågor som rör allmän kultur och konst i och internationellt, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, föreningarna och den frivilliga sektorn, barn- och ungdomskultur, grund- och sekundärskola, den nordiska utbildningsmarknaden, folkupplysning och vuxenundervisning, livslångt lärande och forskning. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S) och (M). Samarbetet 2011 Utskottet har till stor del arbetat med kreativitet, innovation och entreprenörskap i skolorna, ungas arbetsliv och kompetenser, rörlighet inom utbildning och praktik i , den nordiska språkgemenskapen, public service och upphovsrättsliga frågor. Vid utskottets möte i beslutade man att tillsätta interna arbetsgrupper inom utskottet: arbetsgruppen för forsknings- och utbildningspolitik (medlem) och arbetsgruppen för kultur- och mediepolitik (medlem). Vid utskottets sommarmöte beslutades att, tillsammans med näringsutskott, etablera ett underutskott för den s.k. kunskapstriangeln forskning, utbildning och innovation (medlem). Ett första möte mellan de två utskotten och Nordiska ministerrådets högnivågrupp för översyn av det nordiska samarbetet inom forskning och innovation hölls . Utskottet anordnade tillsammans med närings- och välfärdsutskotten ett internt seminarium om ungdomsarbetslöshet i samband med möten i (se vidare näringsutskottets avsnitt nedan). var det det nordiska kulturavtalet undertecknades (). Utskottet samarbetade med ministerrådets ämbetsmannakommitté för kultur, som avsatt för jubileet. Från utskottets budget avsattes . i (Nifin) stod för koordineringen av denna markering, i samarbete med utskottet. Ett seminarium med anledning av kulturavtalets 40-årsfirande ägde rum i Svarta Diamanten i . Till utskottets möte i Esbo inbjöds den finska undervisningsministern som informerade om ministerrådets strategi för utbildnings- och forskningsområdet (MR-U Strategi 20112013 Kunskap för grön tillväxt och välfärd). Undervisningsministern informerade vidare om ordförandeskapsprogram , med särskilt fokus på utbildning och forskning i , globaliseringsarbetet, klimat och miljö och att profilera som ett föregångsområde inom dessa teman. Det konstaterades att dataspelsprogrammet (Computerspillprogrammet), som lanserades och som finansierats , varit en framgångsrik satsning. I budgeten tillförs programmet finansiering . har varit huvudfinansiär av Computerspillprogrammet, som syftar till att stimulera dataspelsbranschen i de nordiska länderna, men ett samarbete har inletts med Nordiska film- och tv-fonden, som delfinansierat projektet. Ytterligare marknadsföring av programmet, analyser av spelbranschen och diskussioner om programsatsningen står nu på ministerrådets diskussionsagenda. Vid sessionen i höll utskottet samrådsmöte med för kultur (MR-K) där från svensk sida kulturminister (M) medverkade. Vid mötet diskuterades synliggörandet av nordisk barn- och ungdomskultur och -litteratur, kulturreformen, det nordiska konferensprojektet om kulturpolitik som identitetspolitik, mediepolitik, nationell och nordisk förankring beträffande kulturpolitiken samt den kommande handlingsplanen för kultursamarbetet . Utskottet uttryckte önskemål om att få medverka i en direkt dialog med ministerrådet i arbetet med denna handlingsplan. initierade och finansierade 20012003 en nordisk språkundersökning, och utskottet framförde synpunkten att kan vara en lämplig tidpunkt för att påbörja en ny, uppföljande, språkundersökning. I samband med sitt möte i inbjöd utskottet från det finska undervisnings- och kulturministeriet och ordförandeskap i , överdirektör i Kultur-, ungdoms- och idrottsavdelningen, samt , kulturråd och ordförande i ämbetsmannakommittén för kultur 2011. Ett samtal med utskottet ägde rum om prioriterade frågor på kulturområdet för ministerrådets budget 2012. Framför allt den nordiska kulturfestivalen och det nordiska dataspelsprogrammet (Computerspillprogrammet) lyftes fram. Det finska ordförandeskapet påpekade att dataspelsprogrammet varit mycket framgångsrikt med stort nordiskt mervärde. I inspelen till budgetsgrupps arbete med ministerrådets budget lyfte utskottet fram följande prioriteringar inom kultursamarbetet: Kultur och kreativitet i skolan. Dataspel vidareutveckling av det nordiska computerspillprogrammet. Uppföljning av forskningen kring avhoppsproblematiken. Etablering av en fast koordineringsfunktion för den nordiska kulturfestivalen (se även nedan). De tre första punkterna har varit prioriterade frågor inom utskottet och kommer utskottet att arbeta vidare med frågorna. En nordisk kulturkanal på internet har varit ett återkommande tema . Utskottet arbetade vidare med förslaget om upphovsrätt på internet och en nordisk kulturkanal, ArteNorden (rekommendation 12/2010), framför allt med fokus på möjligheten att sprida nordisk kultur via internet till samtliga fem länder. Förebilden är den tvåspråkiga fransk-tyska tv-kanalen , som funnits i och . Frågor i fokus har varit digitalisering av radio, upphovsrätt samt produkt- och piratverksamhet. engagerades en extern konsulent, , som genomförde en uppföljning av ArteNorden med public service-företagen i de fem nordiska länderna. Projektledaren lade fram förslag till en eventuell ny strategi, som skulle innebära utnyttjande av ny teknologi och möjlighet till utbyte av nordiska kulturprogram via internet. Det föreslogs i rapporten att skulle bevilja medel till en marknadsundersökning i de nordiska länderna och att skulle ta upp frågan om hur programrättigheter kan lösas för att lättare kunna distribuera program mellan de nordiska länderna.