frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — För att förhindra att ytterligare fel av samma slag begås har Kronofogde- myndigheten informerat berörd handläggare om vikten av att korrekt utbetal- ningsspärr registreras omgående. E.R. kommenterade remissvar. I ett beslut anförde JO följande. Av utredningen framgår att E.R. överklagade be- slut att utmäta medel från två konton. efter det att E.R:s överkla- gande kom in till myndigheten betalades det utmätta beloppet ut till sökanden. Som framgår av yttrande gäller enligt 13 kap. 14 § 3 utsökningsbalken att medel inte får betalas ut utan att säkerhet ställs om rätten till medlen är beroende av ett överklagande av utmätningen. Enligt myndighetens interna rutiner ska därför en utbetalningsspärr registreras i ärendet när det kommer in ett överklagande av ett utmätningsbeslut. I E.R:s ärende har de interna rutinerna inte följts och det har lett till att de utmätta medlen betalades ut till sökanden. Det var, som myndigheten också angett, fel och myndigheten förtjänar kritik för det inträffade. Jag har även i ett beslut denna dag kritiserat för dess hantering av utmätta medel (JO:s dnr 2427-2011) och för att utmätning skett trots att skulden betalats (JO:s dnr 4408-2011). Det finns därför anled- ning att framhålla att myndighetens medelshantering är en viktig del av verk- samheten som kan ha stor betydelse för den enskilde. Det är således, även för förtroendet för verksamheten, viktigt att handläggningen i detta avseende är korrekt. Jag vill därför understryka vikten av noggrannhet i myndighetens medelshantering. 2 012 /1 3:JO1 Kritik mot en domare vid Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, för handläggningen av en fråga om offentligt biträde i ett mål om uppehållstillstånd (Dnr 2990-2011) framförde i en anmälan klagomål mot Förvaltnings- rätten i , migrationsdomstolen, med anledning av handläggningen av en fråga om offentligt biträde i ett mål om uppehållstillstånd. Hon uppgav sammanfattningsvis följande. Hon är anställd av en advokatbyrå i med en advokat, , och fyra anställda biträdande jurister. En av de andra biträdande juristerna på byrån förordnades som offentligt biträde för en kvinna och dennas minderåriga barn. Kort tid efter förordnandet kunde den biträdan- de juristen konstatera att hon var gravid, vilket hon inte kände till när hon åtog sig uppdraget som offentligt biträde. I samband med föräldraledigheten från sin anställning på byrån begärde det offentliga biträdet därför sitt entle- digande och föreslog att M.P. skulle förordnas som offentligt biträde. Så skedde utan att några anmärkningar riktades från domstolens sida. konstaterade att som migrationsdomstolen satt ut målet till förhandling hade även satt ut ett förtursmål i ett vård- nadsmål med interimistiska yrkanden vari klienten endast kände förtroende för henne. Eftersom hon inte hade träffat klienten i migrationsmålet arrange- rades så att jur.kand. introducerades för denna klient . Klienten i migrationsmålet fann förtroende för C.F.Ö. och accepterade att denne skulle biträda henne i migrationsdomstolen vid utsatt förhandling . Migrationsdomstolen underrättades , dvs. en vecka före utsatt förhandling, om substitutionen till C.F.Ö. Föredraganden i målet återkom telefonledes och meddelade att ordföranden låtit meddela att det inte var acceptabelt att någon annan än hon kom på den utsat- ta förhandlingen. Vidare framförde föredraganden synpunkten att migrations- domstolen uppfattade det som ett problem att offentliga biträden prioriterade mål på allmän domstol framför migrationsdomstolen. Vidare upplystes om att, för det fall målet skulle komma att ställas in kunde man inte förvänta sig att det skulle sättas ut på nytt förrän . själv till föredraganden i målet och undrade om tagit del av ovan omnämnt fax. ringde själv upp henne och förklarade att det var ytterst olämpligt att förfa- ra på det sätt som hon gjort utifrån klientens perspektiv. Hon förklarade åter- igen att klienten var införstådd med bytet, att klienten aldrig träffat henne samt att klienten var nöjd med C.F.Ö. 2 012 /1 3:JO1 från byråns sida var under all kritik eftersom substitution förekommit i ett annat ärende . Hon vidhöll sin redogjorda in- ställning i ett mejl till domstolen . ställdes förhandlingen in per telefon vilket bekräftades skriftligen . Som skäl för att förhandlingen ställdes in uppgavs att det offentliga biträdet fått förhinder. Migrationsdomstolen har genom beslutet att ställa in förhandlingen orsakat M.P:s klient, en ensamkommande kvinna med minderårigt barn, lidande i form av oro och tidsfördröjning. Hon hade tillsett att hennes förhinder inte utgjorde några problem för klienten. Klienten var nöjd med C.F.Ö. och kom- mer troligtvis vilja ha biträde av C.F.Ö. hade träffat klienten och gått igenom ärendet med henne. Det hade inte M.P. Ärendet remitterades till migrationsdomstolen som anmodades att komma in med upplysningar och redovisa sin bedömning av det som kommit fram. Migrationsdomstolen (dåvarande lagmannen .) uppgav att ett bifo- gat yttrande från chefsrådmannen . utgjorde domstolens svar på remissen. I yttrandet angavs följande. Klagande i målet är en asylsökande kvinna och hennes tvåårige son från Jor- danien. P.H., biträdande jurist på , hade förordnats som offentligt biträde åt dem hos . Hon överklagade beslut om avslag på deras yrkanden om uppehållstillstånd m.m. och om utvisning till migrationsdomsto- len. Efter inledande skriftväxling kallade migrationsdomstolen till muntlig förhandling . Kallelserna skickades ut . Tid för förhandlingen hade bokats med det offentliga biträdet. in med en begäran om byte av offentligt bi- träde därför att hon skulle inleda föräldraledighet . Hon föreslog att jur.kand. skulle förordnas i hennes ställe och upplyste om att klagan- dena inte hade någon erinran mot bytet. Migrationsdomstolen beslutade om byte i enlighet med ansökan . före den muntliga förhandlingen, kom M.P. in med ett yttrande och kompletterande skriftligt material. Eftersom fullmakt för henne att företräda klagandena saknades kontaktade föredragan- den henne på telefon och bad att få in en fullmakt. Hon blev då upplyst om att M.P. inte skulle företräda klagandena vid den muntliga förhandlingen efter- som hon var tvungen att delta i förhandlingen i ett tvistemål vid tingsrätten. I stället skulle jur.kand. C.F.Ö., anställd på samma advokatbyrå, företräda kla- gandena vid förhandlingen med stöd av en substitutionsfullmakt från M.P. Rådmannen , som hade ansvar för målet i egenskap av ordfö- rande vid den kommande förhandlingen, ansåg inte att den tänkta substitutio- nen var lämplig och uppdrog åt föredraganden att underrätta M.P. fick veta hur migrationsdomstolen såg på frågan om substitution hänvisade hon till att det var M.L:s beslut. skrev till migrationsdomstolen och ifrågasatte dom- stolens besked i substitutionsfrågan. Hon redogjorde för att M.P., när hon fått förhinder att delta i förhandlingen , hade kontaktat klagandena och förklarat situationen, att klagandena hade sammanträffat med C.F.Ö. för att diskutera målet och att de fått förtroende för honom och var positiva till att biträdas av honom vid förhandlingen. Hon förklarade slutligen att hon ville ha ett beslut om att substitution inte fick ske. 2 012 /1 3:JO1 tog telefonkontakt med M.P., i hennes egenskap av offentligt biträde, och förklarade att hon inte fann det lämpligt att C.F.Ö. kom i hennes ställe med tanke på att det skett byte av offentligt biträde och att det i så fall skulle bli en tredje person som huvudmannen skulle ha kontakt med. bad också M.P. att underrätta M.L. Be- skedet dokumenterades genom en tjänsteanteckning på M.P:s inlaga. att hon var förhindrad att komma . Den för- handlingen ställdes då in och kallelse utfärdades i stället till muntlig förhand- ling . Enligt 5 § lagen om offentligt biträde, jämförd med 26 § tredje stycket rätts- hjälpslagen, får biträde sätta advokat eller biträdande jurist i sitt ställe (substi- tution). Detta gäller under förutsättning att det inte medför en beaktansvärd ökning av kostnaderna. Något formellt krav på tillstånd från domstolen för att substitution ska få ske i de ovan nämnda situationerna finns inte, men av den angivna förutsätt- ningen kan den slutsatsen dras att det är lämpligt att den som avser att sätta annan i sitt ställe som offentligt biträde underrättar domstolen om det i förväg så att domstolen kan ta ställning till om det finns något hinder mot substitu- tion. Bestämmelsen om substitution innehåller inte någon uttrycklig begräns- ning när det gäller eller eljest i vilken omfattning substitu- tion får ske. Avsikten med bestämmelsen har dock varit att ett biträde ska kunna sätta annan i sitt ställe vid förhinder . Vid längre för- hinder bör det i stället genomföras ett byte av offentligt biträde. Som en allmän bakgrund kan det också noteras att lagstiftaren har pekat på vikten av att de som utses till offentliga biträden har tillräckliga kvalifikationer. Detta var bl.a. fallet i samband med migrations- domstolsreformen. Reglernas tillämpning vid migrationsdomstolen och i det aktuella fallet I det aktuella målet har domstolen fått kännedom om att substitution skulle ske genom att föredraganden tog kontakt med det offentliga biträdet och ef- terfrågade en fullmakt. Den utlänningsrättsliga fråga som ska prövas i målet är om klagandena har behov av skydd p.g.a. risk för förföljelse eller andra allvarliga övergrepp vid ett återvändande till hemlandet. Modern och barnet kom till . Fadern i familjen och övriga barn är kvar i hemlandet. Det rör sig såle- des om klagande som är i stort behov av det stöd som ett offentligt biträde kan ge i processen, som inte talar svenska och som inte har mer än begränsad kunskap om hur det svenska samhället fungerar. I mål enligt utlänningslagen förekommer det förhållandevis ofta att det of- fentliga biträde som utsetts av genom substitution överlåter åt en annan advokat eller åt en biträdande jurist på samma byrå att företräda klaganden, ibland under hela handläggningen hos och hos migrationsdomstolen, utan att initiera byte av offentligt biträde. Det innebär att och migrationsdomstolens inflytande över valet av person som ska ansvara för utlänningens ärende begränsas. Utöver vad som redovisats ovan talar de höga krav som ställs upp för att byte av biträde ska beviljas också för att substitution huvudsakligen bör användas när det offent- liga biträdet fått ett tillfälligt förhinder. Av omsorg om den enskilde brukar de handläggare som sköter beredningen på den aktuella avdelningen på migra- tionsdomstolen därför i sådana fall undersöka om byte kan ske så att det är den som i realiteten företräder den enskilde som är förordnad som biträde. Den ambitionen låg bakom medarbetarnas agerande även i detta fall. 2 012 /1 3:JO1 I det aktuella fallet har ordföranden och föredraganden uppfattat den upp- komna situationen på det sättet att en substitution vid den muntliga förhand- lingen skulle ha inneburit att klaganden skulle ha företrätts av tre olika perso- ner under handläggningen i migrationsdomstolen. Ställningstagandet att inte acceptera substitutionen grundade sig på omsorg om klagandena och intentio- nen att den muntliga förhandlingen skulle kunna genomföras under förhållan- den som gav dem förutsättningar att lägga fram sin sak på ett så bra sätt som möjligt. Redan när bytet av offentligt biträde skedde var det klart när den muntliga förhandlingen skulle hållas. Det borde innebära att tidpunkten för förhandling i målet vid tingsrätten bestämdes . Migrationsdomstolen tvingas förhål- landevis ofta ställa in muntliga förhandlingar därför att det offentliga biträdet engagerats i t.ex. ett häktat mål där utrymmet för att välja förhandlingsdagar är mer begränsat. Det undandrar sig min bedömning vilket av de två nu aktu- ella målen som borde varit mest prioriterat, men med tanke på vad målet i migrationsdomstolen rör var det olyckligt att det inte var möjligt att genomfö- ra den planerade förhandlingen . Den tidsutdräkt som den inställda förhandlingen inneburit för klagandena har dock i hög grad begrän- sats genom att ny förhandlingstid bokades så snart det var möjligt och vid sidan av det ordinarie förhandlingsschemat. På det sättet undveks att förhand- lingen inte kunde hållas förrän . Efter att muntlig förhandling genomförts har handläggningen av målet fortsatt genom bl.a. äkthetsbedömning av ingivna identitetshandlingar. Sammanfattningsvis vill jag föra fram att domstolens ställningstagande till frågan om substitution inte strider mot gällande lagstiftning utan tvärtom står i överensstämmelse med lagstiftarens intentioner. Motivet har varit att den enskilde skulle få en rättssäker prövning av sin sak. Domstolens medarbetare har lämnat muntligt besked till det utsedda offentliga biträdet om ställningsta- gandet i substitutionsfrågan. kommenterade förvaltningsrättens remissvar. I ett beslut anförde JO följande. Enligt 5 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde, jämförd med 26 § tredje stycket rättshjälpslagen (1996:1619), får ett offentligt biträde sätta advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sitt ställe (substitution) om det inte medför en beaktansvärd ökning av kostnaderna. I övrigt får substitution en- dast ske efter särskilt tillstånd. Det står alltså klart att det är det offentliga biträdet som ensam har att besluta om han eller hon genom s.k. substitution ska sätta en advokat eller biträdande jurist i sitt ställe. Det enda undantaget härifrån är fall då substitutionen skulle medföra en beaktansvärd ökning av kostnaderna, något som inte varit aktuellt här. Detta framgår klart av lagen. Det är svårt att förstå att trots vad lagen stadgar efter telefonsamtalet lät meddela att den tilltänkta substitutionen inte var lämplig. Det är också svårt att förstå att , efter att ha fått ytterligare kunskap om saken, vidhöll sitt ställningsta- gande vilket fick till följd att den utsatta förhandlingen ställdes in. 2 012 /1 3:JO1 Migrationsdomstolen skriver i sitt yttrande att ställningstagandet att inte godta substitutionen grundade sig på omsorg om klagandena och intentionen att den muntliga förhandlingen skulle kunna genomföras under förhållanden som gav klagandena förutsättningar att lägga fram sin sak på ett så bra sätt som möjligt. Det är självfallet hedervärda motiveringar. Men eftersom lagstif- taren lagt uppgiften att besluta om substitution på det offentliga biträdet fanns det ingen anledning för att fundera över dessa saker. Det kan tilläggas att resultatet av ingripande blev dels att förhandlingen sköts upp i närmare en månad, dels att den jurist på advokatbyrån som hade träffat klagandena inför den förhandling som skulle ha ägt rum inte fick medverka vid förhandlingen. Jag vill därför ifrågasätta om ingripande verkligen var till gagn för klagandena. har i sin anmälan skrivit att föredraganden i målet framfört den syn- punkten att det var ett problem att offentliga biträden prioriterade mål på allmän domstol framför migrationsdomstolen. Även i migrationsdomstolens yttrande till JO finns synpunkter om hur offentliga biträden prioriterar när förhandlingar kolliderar. Jag förstår att det kan uppstå irritation i sådana sam- manhang. Men i det aktuella fallet var det M.P. som hade att bestämma om substitution skulle ske. Även om ansåg att hon prioriterade fel. förtjänar kritik för sin handläggning av frågan om substitu- tion. Vad som i övrigt har angivits i anmälan ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Allvarlig kritik mot Kammarrätten i med anledning av handläggningen av ett mål om beredande av vård enligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall (Dnr 5187-2010) framförde i en anmälan klagomål mot bl.a. Kammarrätten i med anledning av handläggningstiden i ett mål om beredande av vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. Han uppgav i sin anmälan sammanfattningsvis följande. Förvaltningsrätten i beslutade i en dom att bereda honom tvångsvård enligt LVM. Han överklagade domen till kammarrätten som med hänvis- ning till att det var gav socialnämnden tid till att yttra sig över hans överklagande. Kammarrätten satte ut målet till muntlig förhandling , men före förhandlingen fick han besked om att förhandlingen ställts in eftersom transport inte gick att anordna från det behandlingshem han då vistades vid. En eventuell ny förhandling skulle äga rum då nästan hela vårdtiden hade passerat. Han valde då i stället att återkalla sitt överklagande. 2 012 /1 3:JO1 Kammarrättens akt i mål 3812-10 och förvaltningsrättens akt i mål 28992-10 samt journalanteckningar från i kommun och från lånades in och granskades. Vidare granskades handlingar som lånats in från Kriminalvårdens transporttjänst. Följande kom fram. Förvaltningsrätten biföll genom en dom en ansökan från i kommun om att A.V. skulle bere- das vård med stöd av LVM. Enligt domslutet skulle beslutet om vård gälla . hade då varit omhändertagen till följd av ett beslut om omhändertagande med stöd av 13 § LVM. I ett överklagande, som kom in till kammarrätten , begär- de A.V. bl.a. att muntlig förhandling skulle hållas. Kammarrätten förelade socialnämnden att yttra sig . Yttrandet kom in . Kommunens ombud begärde, på grund av mellankommande semester, att förhandlingen i målet skulle sättas ut tidigast vecka 34. kallade kammarrätten till förhandling att hållas , dvs. kallades att inställa sig personligen. beslutade kammarrätten att ställa in förhandlingen. Enligt en journalanteckning upprättad av T.A., som arbetade vid det behandlingshem där A.V. vistades, blev denne kontaktad av en sekreterare vid kammarrätten, som meddelade att förhandlingen var inställd. I journalan- teckningen antecknades att sekreteraren endast hade fått i uppdrag att medde- la detta, men att hon inte visste orsaken eller något om en eventuell ersätt- ningstid. Efter telefonsamtalet kontaktade T.A. Kriminalvårdens transport- tjänst och polisen i för att underrätta dessa om att förhandlingen hade ställts in. Av en tjänsteanteckning i kammarrättens akt, upprättad med anledning av ett telefonsamtal mellan en fiskal vid kammarrätten och T.A. vid behandlingshemmet, framgick följande. Jag ringer upp för att fråga angående möjligheterna att transportera A.V. till för muntlig förhandling. uppger att de själva inte har resurser att transportera honom eftersom avvikningsrisken i anses som för hög. De måste då rekvirera hjälp utifrån med transporten och det kan komma besked i sista stund om att det inte är möjligt att få hjälp. hålls en för- handling vid tingsrätten i i A.V:s utevaro av den anledningen. Det är även problem med övernattningen för A.V. Det vanli- ga boendet man brukar använda sig av är inte möjligt eftersom A.V. inte är välkommen där p.g.a. att han har hotat personalen m.m. Det som kvarstår är övernattning i häktet. Jag meddelar att förhandlingen är inställd och att kammarrätten återkommer angående frågan om A.V. kan närvara vid en för- handling med hjälp av videokonferens. meddelar att de har en bra an- läggning för detta ändamål och att A.V. var positivt inställd till det senast de talade om det. kallade kammarrätten till en ny förhandling att hållas . hade kammarrättsrådet telefonkontakt med det offentliga biträdet. Av en tjänsteanteckning från tele- 2 012 /1 3:JO1 fonsamtalet framgår sammanfattningsvis följande. Samtalet äger rum med anledning av att förhandlingen satts ut till , som är den tidigas- te tid som det finns ledig förhandlingssal där videokonferens är möjlig, och att LVM-vården löper ut . Eftersom behandlingshemmet allt- jämt inte har möjlighet att transportera A.V. till kammarrättens lokaler efter- hörs om förhandling med vittnesförhör i A.V:s utevaro vore en möjlighet. Det offentliga biträdet är redan uppbokad de preliminära tider som föreslås. Det offentliga biträdet avser att kontakta A.V. för vidare instruktio- ner. I en skrift som kom in till kammarrätten återkallade A.V. Kammarrätten skrev av målet. Ärendet remitterades till kammarrätten som anmodades att komma in med utredning och yttrande över handläggningen av målet. Kammarrätten (kammarrättspresidenten ) hänvisade som svar på remissen till ett yttrande från den aktuella avdelningen (dåvarande lagmannen numera justitierådet , kammarrättsrådet och vice ordföranden samt ) i vilket upplystes följande. Det aktuella målet (nr 3812-10) har handlats vid avdelning 3 i Kammarrätten i . Tvångsvårdsmålen på avdelningen finns på en särskild rotel. Roteln är organiserad på så sätt att det finns en ämnesansvarig, som tillika är ansvarig domare för målen tills referent är utsedd, samt två beredningsansva- riga som bistår med målens praktiska hantering i samråd med den ämnesan- svariga. I mål där muntlig förhandling ska hållas utses referent i regel när målet sätts ut till förhandling. Den ämnesansvariga på roteln är kammarrättsrådet, tillika vice ordföran- den, . De beredningsansvariga är kammarrättsfiskalen och föredraganden . I det aktuella målet utsågs kam- marrättsrådet till referent , strax efter återkomsten från hennes sommarsemester. Tvångsvården av klaganden, A.V., hade pågått sedan social- och omsorgs- nämndens beslut om omhändertagande verkställdes . Målet kom in till kammarrätten , dvs. efter förvaltningsrättens dom. Till överklagandet fanns fogad en fullmakt från A.V:s ombud och offentli- ga biträde jur.kand. I överklagandet yrkades muntlig förhandling. Det åberopades också vittnesförhör med en tidigare stödperson åt A.V., B.T. kom även in ett fax från A.V. som var ställt till biträdet. Med anledning av detta fax kontaktade avdelningens kansli Hornö behandlings- hem, där A.V. befann sig, och fick besked att handlingen rätteligen skulle vara ställd till kammarrätten (se aktbilaga 4 i kammarrättens akt). Enligt de rutiner avdelningen har var målet nu klart för att begära in yttrande från soci- al- och omsorgsnämnden och sättas ut till muntlig förhandling. Handläggaren lämnade då ut akten till kansliet med instruktioner om detta på sedvanligt sätt skrivna på aktkappan. Med största sannolikhet lämnades målet ut till kansliet för sedvanlig handläggning någon av de närmast påföljande arbetsdagarna efter . , vilket var dagen före midsommarafton, kom ett brev in till kammarrätten undertecknat av A.V. samt hans syster . Systern, och även före detta stödpersonen , stod uppgivna som ombud för A.V. (se aktbilaga 6). Med anledning av skrivelsen tog den beredningsansvariga, efter samråd med , kontakt med J.P. för att utröna hur han ställde sig till informationen om nya ombud i målet. 2 012 /1 3:JO1 ansvariga fick då informationen att J.P. hade semester och var tillbaka i tjänst men att sekreteraren skulle kontakta honom (se aktbilaga 7). återkom och uppgav att han hade tagit del av skrivelsen tidi- gare som ett underlag till överklagandet, och att det endast skulle finnas ett ombud i målet, nämligen han. uppgav att han hade fått ytterligare hand- lingar, troligen de bilagor som hänvisats till i skrivelsen men som inte getts in till kammarrätten, men att han inte hunnit gå igenom dessa innan semestern. För det fall bilagorna åberopades skulle biträdet ge in dessa (se aktbilaga 8). Akten har sedan återlämnats till kansliet för kontroll av när social- och omsorgsnämnden hade sitt nästa sammanträde. Det normala är att social- nämnderna har sammanträden ungefär . Avdelningen brukar ta hänsyn till detta när svarstiden för yttrande bestäms. När datum för yttrande skulle bestämmas gjordes sannolikt bedömningen att nämnden inte skulle hinna yttra sig i samband med sammanträdet . Nämnden före- lades därför att komma in med skriftligt svar på överklagandet (se aktbilaga 9). Nämnden kom emellertid in med sitt yttrande , i vil- ket överklagandet bestreds. Yttrandet var skrivet av kommunjuristen , som också företrädde nämnden i förvaltningsrätten. Det kom även in en full- makt för V.A. att företräda nämnden i kammarrätten. Av yttrandet framgick bl.a. att A.V. befann sig på .