frsrdg · GZ04RS2 · 2012-01-01 00:00:00 — Det innebär att de utöver utrustning i tjänsterum erbjuds en bärbar dator, mobiltelefon och skrivare. betalar abonnemangs- och samtalsavgifter för mobiltelefonen och avgiften för ett mobilt bredband. Bestämmelser om ledamöternas arvoden, resor, pensioner m.m. regleras i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och i lagens tillämpningsföreskrifter (RFS 2006:6). Föreskrifter om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter återfinns i RFS 2005:9. Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, ökade kraftigt jämfört med tidigare. ökade utbetalningarna ytterligare. varierar utbetalningarna så att de är lägst året före ett valår eftersom ett- och tvååriga inkomstgarantier då har upphört. gör årliga avsättningar i myndighetens balansräkning för kommande utbetalningar av inkomstgarantier och har förfinat beräkningarna för såväl ledamöternas pensioner som inkomstgarantier. I årets avsättning ingår även inkomstgaranti för de sittande riksdagsledamöter som har intjänat rätt till inkomstgaranti (latent) samt en avsättning för den inkomstgaranti som sökts men inte utnyttjats (vilande). Beloppen redovisas i den finansiella delen av årsredovisningen. Diagram 2 Utbetalda inkomstgarantier, inklusive sociala avgifter (mkr) Utbetalningar av inkomstgarantier 2002 2011 (nominella belopp) 12,6 27,1 61,5 37,8 63,3 21,9 20,9 32,2 31,6 39,7 0,0 10,0 20,0 30,0 40,0 50,0 60,0 70,0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 År Miljoner kronor beslutade riksdagsstyrelsen att tillsätta en parlamentarisk kommitté som bl.a. har i uppdrag att se över reglerna för inkomstgarantin för ledamöter. Kommittén ska redovisa sina förslag . Ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen I syfte att skapa öppenhet och insyn för medborgarna är riksdagsledamöterna skyldiga att anmäla sina åtaganden och ekonomiska intressen till . Det kan exempelvis gälla aktieinnehav, styrelseuppdrag eller någon annan inkomstbringande verksamhet vid sidan om uppdraget som riksdagsledamot. Registret är offentligt. Stöd till partigrupper Riksdagspartierna får bidrag till partigruppernas och ledamöternas arbete i genom anslag. Bidragen delas ut i form av basstöd, stöd till ledamöternas politiska sekreterare och stöd till ledamöternas resor utomlands. Stödet till partigrupperna i Basstödet består dels av ett grundbelopp, dels av ett tilläggsbelopp beroende av antalet riksdagsledamöter. En partigrupp som företräder regeringen har rätt till ett grundbelopp. Övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. Tilläggsbeloppet är per ledamot och år. Stödet till politiska sekreterare ska bekosta handläggarhjälp åt ledamöterna. De politiska sekreterarna samlar in information, utformar förslag till politiska texter, sköter kontakter med medierna, svarar på e-post och fungerar som rådgivare åt ledamöterna. Partierna beslutar själva hur stödet ska användas. Stödet ska motsvara kostnaderna för en politisk sekreterare per ledamot. Beloppet per politisk sekreterare och månad ligger till grund för beräkningen. Stödet till resor utomlands ges till ledamöter för att t.ex. delta i internationella konferenser. Bidraget är per ledamot för de första tjugo riksdagsplatserna och för riksdagsplatser utöver dessa. En ledamot kan dessutom få för resor som har koppling till samarbetet inom EU. Utöver detta har partikanslierna tillgång till arbets- och möteslokaler i hus, viss teknisk utrustning samt biblioteks- och utredningstjänster. har stödet till partigrupperna fördelats enligt följande sammanställning. Tabell 15 Stöd till partigrupperna (tkr) Parti Grund-belopp Tilläggs-belopp Stöd till politiska sekreterare 3 400 6 812 72 604 280 330 83 426 M 1 700 6 099 67 795 268 318 76 179 MP 3 400 1 425 15 840 63 113 20 840 FP 1 700 1 368 15 573 60 110 18 811 C 1 700 1 311 15 148 58 108 18 324 SD 3 400 1 140 12 514 49 100 17 203 V 3 400 1 154 12 311 48 95 17 008 KD 1 700 1 083 12 518 48 95 15 444 Totalt 2011 20 400 20 392 224 304 872 1 268 267 235 2010 18 133 20 335 224 087 872 1 232 264 659 2009 17 000 19 893 210 657 872 1 220 249 642 Utöver stödet till partiernas arbete i ges ett statligt partistöd till partiernas riksorganisationer. är ett specialbibliotek inom samhällsvetenskap och juridik. främsta uppgift är att förse med goda beslutsunderlag. Litteratursamlingar och databaser byggs därför upp för att passa behov. är dock öppet även för allmänheten. På uppdrag av ledamöter, anställda i riksdagsförvaltningen och partikanslierna gör informationssökningar och tar fram faktaunderlag. utfördes 178 sådana uppdrag, vilket innebar mer än en fördubbling jämfört med året innan. De flesta informationssökningarna görs som stöd till eller i samarbete med . har även en svarsservice för interna och externa referensfrågor som ställs via e-post, telefon eller vid besök. Tabell 16 Antal referensfrågor 2011 2010 2009 Interna frågor 2 372 3 290 2 392 Externa frågor 11 536 8 462 6 157 Totalt 13 908 11 752 8 549 Jämfört med 2010 har det totala antalet referensfrågor ökat med . För att underlätta riksdagsledamöternas och andra riksdagsorgans nyhetsbevakning har den s.k. Nyhetsportalen utvecklats. Nyhetsportalen ger möjlighet att söka och bevaka nyheter från ett stort utbud av nyhetsbyråer, dagstidningar, lokaltidningar, radio/tv, fackpress, webbplatser och bloggar. Tabell 17 Användning av Nyhetsportalen, antal 2011 Användare 506 Ledamöter som aktiverat sin mediebevakningsprofil 225 Bevakningsleveranser 1 975 Leveranser TT-flash 596 Leveranser via e-post 1 100 Leveranser via RSS 279 Sökningar i nyhetsarkivet 18 230 Lästa artiklar 113 205 omvärldsbevakare är en ämnesindelad söktjänst på intranätet som underlättar för ledamöter och tjänstemän att snabbt få överblick och information om nyheter inom utskottens politikområden. Omvärldsbevakaren innehåller nyheter från myndigheter och organisationer, lärosäten och forskningsinstitut samt från fackpress. Tjänsten uppdateras varje timme. () är en utredningsresurs för ledamöter, partikanslier, utskotten och övriga . Dessutom besvarar uppdrag från andra parlament. Utredningstjänsten gör utredningar och besvarar frågor inom alla politikområden. Målet är att snabbt och flexibelt ta fram kunskapsunderlag som är anpassat efter uppdragsgivarnas behov. Den helt övervägande delen av verksamheten är uppdragsstyrd men man tar även fram information på eget initiativ i form av Fickfakta och Aktuella begrepp. Tabell 18 Fördelning av uppdrag, antal och procent Antal % Antal % Antal % Ledamöter 578 30 486 25 587 32 Partikanslier 952 50 1 072 56 971 52 Utskott 25 1 14 1 26 1 Övriga förvaltningen 56 3 73 4 32 2 Utländska parlament 250 13 240 12 199 11 Övriga 59 3 44 2 33 2 Totalt 1 920 100 1 929 100 1 848 100 Utredningstjänsten har tagit emot 1 920 uppdrag, vilket är i stort sett lika många som . Uppdragen från partikanslier har minskat något medan antalet uppdrag från ledamöter har ökat. Även från utskotten har antalet uppdrag ökat. Ofta är dessa mer omfattande än andra uppdrag. Inom utredningstjänsten fanns en funktion som för utskottens räkning följer upp och utvärderar tidigare riksdagsbeslut och utför forskningsöversikter och teknikutvärderingar. Funktionen tar även fram underlag till utskottens interna och offentliga utfrågningar i olika ämnen. ingår utvärderings- och forskningsfunktionen i utskottsavdelningen. Tabell 19 Utvärdering och forskningsfrågor, antal rapporter 2011 2010 2009 Uppföljningar och utvärderingar 10 9 10 Forskningsöversikter och forskningsinventeringar 3 2 Teknikutvärderingar och faktablad 4 1 Stöd från utredningstjänsten till utfrågningar m.m. 3 2 5 Totalt 20 11 18 Sammantaget har utvärderings- och forskningsfunktionen levererat fler underlag jämfört . Ökningen gäller främst teknikutvärderingar och faktablad samt forskningsöversikter och forskningsinventeringar. Säkerhetsarbetet ska vara ett öppet och tillgängligt parlament men också erbjuda en säker miljö för alla som arbetar där. strävar efter att bedriva ett strukturerat och systematiskt säkerhetsarbete med målet att i första hand förebygga incidenter och i andra hand begränsa konsekvenserna av dessa. I följande sammanställning redogörs för de incidenter som inträffat . Tabell 20 Antal incidenter Typ av incident 2010 2009 Ordningsstörningar 87 99 63 Omhändertagna farliga föremål 16 13 19 Brandtillbud 25 13 18 Till incidenter räknas även it-säkerhetsincidenter i form av försök till intrång och diverse annan otillåten it-verksamhet som upptäcks. Tabell 21 It-säkerhet incidenter och analyser 2011 2010 2009 Säkerhetsincidenter 72 181 519 Forensiska analyser 8 6 har två omfattande säkerhetsanalyser genomförts i syfte att utvärdera it-säkerheten i den tekniska infrastrukturen. Därutöver genomförs fortlöpande sårbarhetsavsökningar som är avsedda att upptäcka sårbara datorer eller servrar i miljö. Vid behov kan en fördjupad analys genomföras av datorer och servrar som har drabbats av intrång för att bättre kunna motverka att liknande incidenter inträffar på nytt. har ingen fördjupad analys genomförts. Detta kan främst förklaras med de fortsatt positiva effekter som arbetet med att säkra it-miljö resulterat i. Intranätet intranät Helgonät lanserades i en webbaserad version 2007. Sedan lanseringen har arbetet med Helgonät fokuserats på att skriva och publicera nyheter och texter. får detta arbete en ny inriktning. Intranätet är en prioriterad intern informations- och kommunikationskanal och ska utvecklas för att bättre tillgodose ledningens, ledamöternas, partikansliernas och medarbetares behov av bra information och kommunikation. har en förstudie påbörjats om ett nytt intranät. Förstudien syftar till att belysa hur ett nytt intranät bl.a. kan bli mer användarvänligt och utvecklas till ett bättre arbetsverktyg. En behovskartläggning har genomförts där bl.a. intervjuer genomförts med olika aktörer. Förstudien ska vara klar . Kunskap om uppdragsområde C Översiktlig beskrivning Arbetet inom uppdragsområdet syftar till att öka allmänhetens intresse för och kunskap om och utveckla möjligheter att utöva ett aktivt medborgarskap. Verksamheten ska främja insynen i arbete och beslut, sprida dokument och göra dem mer lättillgängliga. Verksamheten ska bidra till ett högt förtroende för som institution och för roll i den demokratiska processen. Viktiga målgrupper för den externa kommunikationen är allmänheten, regeringen, myndigheter, landsting, regioner, kommuner, medier, organisationer, näringsliv, skolor, högskolor, universitet och internationella organ. I verksamheten ingår bl.a. externa webbplats , tidningen , tv-produktion, marknadsföring, utbildning, visning av hus, service till press och medier, framtagande av tryckt informationsmaterial, årsböcker, svarsservice för allmänhetens frågor, riksdagshörnor på vissa bibliotek i landet och verksamhet som är öppen för allmänheten. Uppdrag och omfattning uppdrag inom detta område är att främja kunskapen om och dess arbete. Inom uppdragsområdet har riksdagsstyrelsen beslutat att prioritera förnyelsen av den externa webbplatsen: . I verksamhetsplanen fastställdes en höjd ambition för uppdragsområdet till följd av arbetet med den nya webbplatsen. Organisatoriskt omfattar uppdragsområdet informationsenheten, tidningen , delar av och sektionen för medieteknik. Viktigare händelser Inom ramen för Färdplan 2014 beslutade riksdagsdirektören dels om en kommunikationsstrategi för , dels om att tillsätta en arbetsgrupp som ska utarbeta en strategi för förvaltningens arbete med klarspråksfrågor. Sammanfattande resultatuppföljning Resultat uppdragsområde C har säkerställt att allmänheten, massmedier, vidareinformatörer och speciella målgrupper getts möjligheter till information och kunskaper om arbete. Detta har skett genom snabb och korrekt information på externa webbplats samt genom tv-sändningar, svarsservice, visningsverksamhet och skolbesök. Intresset för att besöka visningar och för skolbesök är fortsatt stort och antalet besökare till ökade . Prioriteringen av arbetet med den nya webbplatsen resulterade i ett pris för bästa myndighetssajt och att nya lanseras . Tabell 22 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde C (tkr) 2011 Andel 2010 Andel Intäkter 4 952 5 645 Kostnader --51 939 50 165 Nettokostnad 46 987 44 520 Transfereringar 1 343 1 400 Totalt 48 330 45 920 Fördelningen gällande uppdragsområdet bedöms som jämförbart med föregående år. Kontakter med I en studie med titeln med skapar förtroende för från i undersöks sambandet mellan kontakter med och förtroendet för . Kontakterna kartläggs med tre mått: andelen besökare på webbplats, andelen som haft någon form av kontakt med en riksdagsledamot och andelen besökare på någon ledamots webbplats. Undersökningarna av de två förstnämnda måtten har gjorts och visar att kontakterna inte förändrats särskilt mycket i omfattning fram till men utvecklingsmönstret pekar på något ökande kontakter. Andelen personer som besökt webbplats under valår har ökat från 9 procent1998 till 2006 och till 2010. De som hade någon form av kontakt med en riksdagsledamot utgjorde valåret både 2006 och 2010. Andelen besökare på någon ledamots webbplats har ökat från 2010. Diagram 3 Kontakter med (procent av samtliga svarande i respektive års SOM-undersökning). Källa: Lycksalighetens ö (nr 52), s. 201. Studien visar att det finns ett samband mellan riksdagskontakter och förtroende för men att sambandet är mycket svagt både på individnivå och . Sambandet mellan besök på webbplatsen och förtroende för är dock något starkare än övriga kontaktmått och forskarna slår fast att sambandet inte är särskilt imponerande men dock klart åt det positiva hållet. Besök på hemsida leder potentiellt till ett stärkt förtroende för . webbplats, , ska tillgodose målgruppernas behov av snabb och korrekt information. Den ska öka kunskaperna om och den demokratiska processen och aktivt verka för att väcka intresse för . Den nuvarande webbplatsen har haft samma form och struktur , men den har utvecklats med nya tjänster och funktioner och kompletterats med mer innehåll. öppna data (data.riksdagen.se) som lanserades har utvecklats och erbjuder nu ännu mer data. Öppna data ger användare möjlighet att hämta hem och återanvända innehåll från databaser. Tabell 23 Besök på 2011 2010 2009 Antal besök på 4 999 591 5 021 943 4 648 567 Antalet besök på webbplatsen minskade marginellt (0,) jämfört med året innan. Skillnaden kan bero på att 2010 var ett valår då antalet besök ökade förhållandevis mycket . Ny webbplats En ny webbplats nya är under uppbyggnad. Ny webb- och it-teknik stöder nya sätt att kommunicera och den digitala utvecklingen har gett ökade möjligheter att flytta fram positionerna. Den nya webbplatsen ska lanseras . En betaversion av nya fick pris för bästa myndighetssajt när tidningen utsåg 100 bästa webbplatser. Till betaversionen av nya webbplats finns en utvecklingsblogg där alla kan följa utvecklingen, kommentera och lämna synpunkter. Tv-produktion var antalet sändningstimmar från (TV, webb och bandning) i stort sett detsamma som året innan. Det stora antalet sändningstimmar 2009 förklaras av det svenska EU-ordförandeskapet. Tekniken vid speciella arrangemang och normal produktion har fungerat utmärkt och inga tekniska störningar har inträffat som påverkat den planerade verksamheten. Tabell 24 Sändningstimmar från (tv, webb, bandning), antal 2011 2010 2009 Plenisalen 585 600 685 Förstakammarsalen 70 23 95 Andrakammarsalen 25 52 51 Skandiasalen 35 41 55 Presscentrum 16 10 7 Summa 731 726 893 Sändningarna från plenisalen innefattar sammanträden medan sändningarna från övriga lokaler främst utgörs av utskottsutfrågningar och särskilda arrangemang. Det ökade antalet sändningstimmar från Förstakammarsalen beror främst på den renovering som genomfördes där 2010 och som innebär att salen numera har en tekniskt och miljömässigt hög standard. Speciella arrangemang som producerats var Ungdomsparlamentet, Öppet hus i , utdelningen av , Palmepriset, samt Baltic Year-ceremonin på riksplan. Tabell 25 Ett urval programbolag som nyttjat tv-produktion, antal sändningstillfällen Programbolag 2011 2010 2009 SVT 134 108 139 TV4 93 57 26 24 16 8 Summa 251 181 173 Antalet sändningstillfällen ökade . Det kan delvis förklaras med att i större utsträckning använt tv-produktion samt att webben har blivit en viktigare informationskanal. Det kan noteras att Axess TV har två av sändningsledningar uppkopplade vilket betyder att de kan ta emot två parallella sändningar . Nytt mediehanteringssystem Ett nytt mediehanteringssystem är under uppbyggnad. Det innebär att ett nytt system för produktion av ljud och bild, webb-tv och stenografverktyg utvecklas. Det kommer att tas i full drift med att den nya webbplatsen lanseras . Mediehanteringssystemet har försenats på grund av problem i den tekniska integrationen med nya webbplats samt svårigheterna med migrering av gammalt arkivmaterial. täcker den politiska beslutskedjan med särskilt fokus på och regeringen. Den bevakar bl.a. kommittédirektiv, utredningar, propositioner och riksdagsbeslut samt belyser andra inslag i beslutsprocessen som riksdagsdebatter, frågeinstitutet, lagrådsremisser och remissvar från myndigheter. Tidningen utkommer vanligtvis när är samlad, och webbplatsen uppdateras kontinuerligt . Antalet besökare på tidningens webbplats uppgick till ca 250 2011 vilket är ungefär detsamma som 2010. Prenumerationsintäkterna uppgick till 2011 jämfört med 4,2 miljoner 2010. Vid slutet av året var upplagan ca 8 300 (inklusive friexemplar inom ). Det är en nedgång från den TS-kontrollerade upplagan 2010 som var 8 900. Intäkter från annonser minskade till från 2010. Tabell 26 Särkostnader och intäkter för tidningen (tkr) 4 513 Annonser 768 1 097 Summa 4 625 5 709 Tidningsproduktion 2 967 3 473 Övriga driftskostnader -883 674 Summa 9 515 4 246 Driftbidrag 4 692 4 600 Underskott 198 354 Skolverksamhet och besök i skolverksamhet har som mål att öka kunskaperna om och väcka intresse för hos i första hand gymnasieelever. Resebidrag för besök i kan sökas av klasser som studerar samhällskunskap på gymnasienivå. Bidrag ges när reskostnaderna överstiger exklusive moms per elev. Vidare kan ersättning för boende betalas ut med exklusive moms per resande. beviljades 74 ansökningar, och betalades ut. Antalet besökare i hus minskade för alla besökskategorier utom de som deltog i extravisningar och de som besökte . Tabell 27 Besök i , antal personer 2011 2010 2009 Ledamotsgrupper och grupper som partikanslierna tar emot 14 899 18 015 20 462 Gruppvisningar 25 924 26 797 26 322 Extravisningar (besök till talman, ledamöter, utskott och förvaltning som guiderna genomfört) 2 352 2 309 2 893 Skolvisningar 16 103 19 671 18 504 Totalt 59 278 66 792 68 181 De högre siffrorna kan förklaras med ett ökat intresse inför riksdagsvalet . Vidare kan nedgången avseende skolvisningar förklaras med att antalet bokningsbara tider i Demokrativerkstaden tillfälligt minskades från nio till sex på grund av nödvändiga omprioriteringar. kunde antalet tider utökas till åtta genom inre effektivisering. Frågor och svar har tre 020-nummer dit allmänheten kan ringa för frågor om och arbete samt om EU. Statistik från EU-upplysningens svarsservice redovisas i avsnitt 3.5. Tabell 28 Antal förfrågningar till riksdagsinformation 2011 2010 2009 Telefonförfrågningar E-postförfrågningar 4 566 5 005 4 403 Totalt 12 685 15 101 13 082 Det totala antalet förfrågningar till riksdagsinformation minskade 2011 jämfört med . Detta beror främst på att 2010 var ett valår då intresset för från medier, allmänheten och skolor alltid ökar. En annan förklaring kan vara att allt fler finner svar på webbplatsen . service till allmänheten är främst till för arbete. Men är också öppet för allmänheten . är ett av största samhällsvetenskapliga specialbibliotek och ingår i det svenska nationella biblioteksväsendet. I samlingarna ingår bl.a. dokument och publikationer från ett tjugotal internationella och mellanstatliga organisationer, och är depåbibliotek för bl.a. EU, FN, , och . Tabell 29 Antal fysiska och virtuella besök i 2011 2010 2009 Personbesök 47 401 42 416 35 899 Virtuella besök, svenska och engelska 28 312 25 700 25 452 Antalet besök fortsätter att öka både i lokalerna och på nätet. Personbesöken ökade med 2011 jämfört med föregående år och antalet besök på webbsidorna ökade med . utökade sina öppettider för externa besökare och har intensifierat marknadsföringen framför allt mot målgruppen studenter och forskare, som också är de vanligaste besökarna. Huvuddelen av tryckta material kan lånas av både interna och externa målgrupper. Tabell 30 Antal förmedlade lån 2011 2010 2009 Interna lån 7 368 7 574 6 848 Externa lån 12 986 12 385 13 043 Totalt 20 354 19 959 19 891 Det totala antalet lån av böcker och tidskrifter ökade något som de interna lånen minskade. Internt är det tjänstemännen i som lånar mest. Antalet utlån från till andra bibliotek, s.k. fjärrlån, ligger kvar på en hög nivå. ersättning för fjärrlånen uppgick till ca 2011, vilket är samma nivå som 2010. sektion för publicering och digitalisering tar bl.a. fram biografiska uppgifter om ledamöterna för boken folkvalda som kommer ut efter varje riksdagsval. Den senaste utgåvan, för valperioden 20102014, publicerades . byggnader och samlingar uppdragsområde D Översiktlig beskrivning Verksamheten inom uppdragsområdet syftar till att vårda, underhålla och bevara hus, inredningar, konst, dokument och andra samlingar så att de kan användas och . Arbetet inriktas på att utveckla rutiner för bevarandet av såväl byggnader som dokument och konst. Det handlar om lokalvård, markskötsel, löpande underhåll och ett omfattande och långsiktigt renoveringsprogram för fastigheter. Riksdagstryck, ljud- och bildupptagningar från riksdagsarbetet ska arkiveras och bevaras liksom andra handlingar och samlingar. Äldre riksdagstryck görs mer tillgängligt genom skanning och utvecklade sökmöjligheter. Protokoll från ståndsriksdagarna publiceras och digitaliseras. Uppdrag och omfattning uppdrag inom detta område är att vårda och bevara byggnader och samlingar. Riksdagsstyrelsen har beslutat att prioritera det fleråriga renoveringsprogrammet av fastigheterna. Dessutom har styrelsen i verksamhetsplanen beslutat att en höjd ambitionsnivå är nödvändig för att behålla funktionaliteten inom detta område. Organisatoriskt omfattar uppdragsområdet delar av fastighetsenheten, lokalvården, arkivet och sektionen för publicering och digitalisering. Sammanfattande resultatuppföljning Resultat uppdragsområde D har genom verksamheten inom uppdragsområde D säkerställt att byggnader och samlingar vårdas och bevaras. Prioriteringen av det fleråriga renoveringsprogrammet av fastigheter har resulterat i att omfattande åtgärder har genomförts . Förvaltningen har fått i uppdrag att ta fram en övergripande lokalstrategi för fastigheterna, och en beredningsgrupp för strategiskt viktiga fastighetsfrågor har inrättats under ledning av talmannen. Inom detta uppdragsområde är ledamöterna mer nöjda med städningen av sina arbetsrum än med rummets fysiska arbetsmiljö enligt serviceenkäten. Övernattningsbostädernas inomhusmiljö får lägst betyg inom denna faktor. Tabell 31 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde D (tkr). 2011 Andel 2010 Andel Intäkter 27 19 370 Kostnader 120 030 156 016 Nettokostnad 120 003 136 646 Totalt 120 003 136 646 Skillnaden mellan åren beror främst på att hyresintäkter och större kostnadsposter inom fastighetsverksamheten flyttats till uppdragsområde E. Inom uppdragsområde D redovisas främst fastighetskostnader som är förknippande med bevarandet av fastigheter. Utöver detta gjordes 2010 en nedskrivning av tidigare upparbetade kostnader för nya mötes- och konferenslokaler på ca och överläts den nya dammanläggningen i till (ca 7,2 mnkr). Fastigheter och lokaler För räkning förvaltar riksbyggnaderna på och ett antal kontorsfastigheter i .