frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Detta medförde att det ursprungliga medlemsförslaget, A 1520/välfärd, gjordes om till ett utskottsförslag, A 1524/välfärd, i vilket man även rekommenderar ministerrådet att etablera en nordisk studie om arbetsaktivitet för ryggmärgsskadade personer samt att stärka arbetet med etableringen av ett gemensamt nordiskt kvalitetsregister för ryggmärgsskadade (rekommendation nr 14/2011). När det gäller Nordiska ministerrådets budget framförde välfärdsutskottet önskemål om att de nordiska hälso- och socialministrarna skulle ha en budgetmässig prioritering av sällsynta diagnoser och högspecialiserad behandling, ett område som utskottet ansåg viktigt att titta närmare på, inte minst med anledning av att patienträttighetsdirektivet; behandling över landsgränserna blev godkänt av EU . När det gällde inspel till regeringarnas globaliseringsinitiativ valde utskottet att fortsätta att prioritera följande områden: hiv/aids och multiresistent tuberkulos, ungas situation på arbetsmarknaden samt äldres psykiska hälsa. Utskottet inbjöd även , avdelningschef på , för en orientering om ministerrådets planerade aktiviteter på hälso- och socialområdet. Han informerade utskottet om både pågående och kommande aktiviteter och projekt inom denna sektor och betonade vikten av långsiktighet i de olika satsningarna. Det framgick att en stor del av budgeten skulle gå till sektorerna hälsa och välfärd, inom vilka ett antal projekt redan hade initierats, bl.a. välfärdsmodellen och globaliseringen, sunt och aktivt åldrande, psykisk hälsa, handikappsamarbete, inkludering av utsatta grupper på arbetsmarknaden samt hälsofrämjande och förebyggande av livsstilsrelaterade sjukdomar. Mittengruppen i lade fram ett medlemsförslag om att undersöka möjligheterna att bevara och stärka Nordisk Alkohol- och . I förslaget understryks att alkohol- och narkotikarelaterade skador är ett allvarligt problem i samtliga nordiska länder och att forskning och rapportering på detta område fyller en viktig funktion. och Drogforskning (NAD) som ger ut tidskriften är en del av Välfärdscenter (NVC). I medlemsförslaget sägs att det är angeläget att den omorganisation som skett inom det sociala området inte innebär något hinder för NAD:s fortsatta arbete. behandlade förslaget och delade förslagsställarnas synpunkter, men såg svårigheter att konkret påverka detta inom ramen för ministerrådets budget. Utskottet uppmanade i stället NAD att ha en tätare dialog med både nordiska och nationella organisationer för att därigenom kunna fortsätta och utveckla sitt arbete. I övrigt hänvisade utskottet till NVC:s möjligheter att omdisponera medel och göra egna budgetprioriteringar. Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, med en alltmer åldrande befolkning i de nordiska länderna och de utmaningar detta innebär, tittade välfärdsutskottet närmare på en samarbetsgrupp, Task Force for Health, som etablerades mellan de baltiska länderna . Målet med gruppen var att inom hälso- och sjukvårdsområdet såväl finna ekonomiska fördelar som förbättra kvaliteten på vården genom samverkan mellan de tre länderna. Utskottets medlem (M) deltog i ett möte med för att få information om inom vilka områden de baltiska länderna hade inlett ett samarbete. Bland dessa områden fanns ett gemensamt system för statlig inhandling av medicin och medicinsk utrustning, gemensam läkemedelsutskrivning och flera gemensamma medicinska center med specialistkompetens. arbetar vidare med att undersöka vad kan lära av det baltiska exemplet och vad som kan utvecklas inom det redan befintliga nordiska samarbetet på detta område. blev anmodat av medborgar- och konsumentutskottet att inkomma med synpunkter på ett medlemsförslag om One Health multiresistens hos människor och djur. noterade i sitt svar att det från experter på området understrukits att antibiotikaresistens globalt ökar dramatiskt och att det finns ett stort behov av att främja forskningsbaserade strategier för att kunna hindra denna utveckling. Utskottet ansåg också att detta är en komplex problemställning som berör flera sektorer och att det är positivt om aktuella aktörer såsom läkar- och veterinärföreningar kan utveckla ett tätare samarbete på detta område. Vidare betonade utskottet de risker som är förknippade med en överanvändning av antibiotika och vikten av att få ut information om detta till befolkningen. Ungdomsarbetslöshet arrangerade tillsammans med näringsutskottet ochkultur- och utbildningsutskottet ett seminarium i om ungdomsarbetslöshet i . På seminariet deltog bland andra , direktör på , professor , och , utredare på SKL. Under seminariet konstaterades att ungdomsarbetslösheten är en av de viktigaste utmaningarna i de nordiska länderna och att följderna, både socialt och ekonomiskt, blir mycket allvarliga vid långvarig arbetslöshet. Det framkom att av de tillgängliga jobben kräver någon särskild kompetens, vilket gör det än viktigare att tillvarata ungdomars olika förmågor, såväl teoretiska som praktiska. Det poängterades också från flera av deltagarna att det finns en stor efterfrågan på t.ex. ingenjörer, tekniker, hantverkare och inom sjukvårdssektorn, men att många ungdomar väljer utbildningar som inte matchar efterfrågan på arbetsmarknaden. ombads av näringsutskottet att inkomma med inspel till ett medlemsförslag om en samnordisk insats mot ungdomsarbetslöshet. hänvisade till sitt huvudtema 2009 då man grundligt belyste frågan om ett inkluderande och hållbart arbetsliv i och där man bl.a. fokuserade arbetet på unga arbetslösa och utanförskap. Utskottet uttalade utöver detta att det skulle vara av stort värde att de nordiska länderna i samarbete utvecklar nordiska indikatorer för ett bärkraftigt arbetsliv, i linje med dem som existerar inom miljöområdet och att detta arbete kunde göras inom ramen för globaliseringsarbetet för hälsa och välfärd. Ytterligare frågeställningar att lyfta fram kunde enligt utskottet vara varför ungdomsarbetslösheten alltjämt är hög i , hur systemet med ungdomsgarantin har fungerat i de olika nordiska länderna och hur samarbetet mellan unga arbetslösa och näringslivet och den offentliga sektorn fungerar. Livsmedelsfrågor Den socialdemokratiska gruppen presenterade ett medlemsförslag om revidering av Nordiska ministerrådets program Ny Nordisk Mat inkludering av Mat till Många som pågår . I förslaget sägs att programmet fått stor uppmärksamhet och bidragit till ökad kunskap om hälsosam mat och nordisk matkultur, men att det behöver nå bredare grupper av befolkningen för att säkra programmets målsättning med att nå ut till privata och offentliga institutioner som producerar mat till många människor. ställde sig i sitt betänkande positivt till förslaget och underströk vikten av nyttig och näringsrik mat i storproducerande sammanhang och att god matkultur har en mycket positiv effekt på människors livskvalitet. Utskottet menade också att ett utvidgat kvalitetsbegrepp kunde innefatta även ekologi, hälsa, lokal matproduktion och råvarornas kvalitet i ministerrådets program. I förslagets rekommendation uppmanas bl.a. att genomföra en strategi för Ny Nordisk Mat till Många med fokus på sund, välsmakande och miljöriktig mat som är behovsanpassad till mottagare i privata och offentliga institutioner som serverar mat till många och att i strategin även inkludera en plan för att reducera matavfall i denna sektor (rekommendation nr 15/2011). Samarbetet 2012 beslutade för att man skulle välja ett huvudtema att fokusera arbetet på. Anledningen till detta var utskottets ambition att mer grundligt sätta sig in i problematiken kring ett utvalt område och att därigenom utarbeta ett så genomarbetat utskottsförslag som möjligt. Till sitt huvudtema valde välfärdsutskottet Nordisk alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv med särskilt fokus på unga och med inriktning på socialt ansvar, marknadsföring och attityder. Med hänvisning till temat beslutade utskottet att förlägga sitt sommarmöte till och för att bl.a. studera EU:s alkohol- och tobakspolitik och besöka WHO som bland annat lagt fram en strategi i syfte att reducera alkoholmissbruket i världen. Utskottet kommer också att titta närmare på vad de ökande adhd-diagnoserna av barn och unga i beror på och vad den allt generösare medicineringen kan få för konsekvenser. Gränshindersfrågor på hälso- och socialområdet, social bostadspolitik, den nordiska välfärdsmodellen och demografins utmaningar, patientsäkerhet, äldres hälsa samt ungdomsarbetslöshet är områden som utskottet kommer att arbeta vidare med. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras via Nordiska ministerrådets budget, inklusive de nordiska institutionerna, och svarar för annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan avge utlåtanden i frågor som rör tolkning av , andra avtal om nordiskt samarbete och rådets arbetsordning. Varje land ska ha en representant i kontrollkommittén. Plenarförsamlingen har därutöver lagt vikt vid att samtliga partigrupper ska vara representerade, vilket varit fallet . består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar. Till skillnad från vad som gäller för övriga rådsorgan ska, enligt den nya arbetsordning som trädde i kraft , var och en av dessa ha en personlig ersättare. Svenska medlemmar har varit (S) och (KD). ledamöter är även ledamöter av utskott i . (En ledamot av presidiet kan däremot inte vara ledamot även av kontrollkommittén.) Av det skälet hålls kommitténs möten som regel i anslutning till, men inte med, presidie- och utskottsmöten. har kontrollkommittén hållit fem möten. verksamhet 2011 har vissa fasta uppgifter, som att granska danska Rigsrevisionens berättelser om redovisningen och verksamheten av Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver kan kontrollkommittén på begäran av andra rådsorgan eller på eget initiativ genomföra särskilda granskningsuppgifter. har formerna för styrning av projektverksamheten vid varit föremål för granskning av kontrollkommittén. Kommittén har konstaterat att en rad åtgärder nya arbetsrutiner, utbildning av medarbetare, uppbyggnad av en databas vidtagits för att förbättra projektstyrningen, och har därmed kunnat betrakta denna uppgift som slutförd. En huvudpunkt i granskningsarbetet 2011 har varit igångsättandet av ett projekt för att utvärdera uppföljningen och effekterna av rekommendationer. antog sammanlagt 137 rekommendationer, varav 101 var resultatet av medlems- eller utskottsförslag. Av dessa har 25 slumpvis valts ut för granskning, och en oberoende konsult har anlitats för att samla in och analysera uppgifter om genomförandet av rekommendationerna. Konsultrapporten överlämnades till kontrollkommittén /2012. Den kommer att diskuteras , med sikte på att presentera slutsatser och eventuella förslag vid den ordinarie sessionen . har också inlett en systematisk genomgång av de nordiska institutionerna. Kommittén har inte resurser till egentliga utvärderingar av institutionerna, och det är heller inte ambitionen. Snarare är avsikten att få en överblick över helheten av institutionernas verksamhet, och intryck av var och en av dem, inte minst i förhållande till begreppet nordisk nytta. I samband med institutionsbesöken görs observationer som kan resultera i att kontrollkommittén ber om fördjupade svar på vissa frågor, föreslår en mer grundlig utvärdering etc. har kommittén besökt Nordregio, Välfärdscenter, , NordGen och Nordiska Film- och tv-fonden. Denna besöksverksamhet avses fortsätta . Vidare granskar kontrollkommittén oberoende utvärderingsrapporter om nordiska institutioner och aktiviteter och kan eventuellt uttala sig om dessa. är rapporter om NOPEF och Nordisk Innovation är exempel på sådana. Den danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper togs i vanlig ordning upp , i samband med septembermötet i . noterade att Rigsrevisionen i sin rapport om Nordiska ministerrådets räkenskaper inte framfört några väsentliga anmärkningar men att däremot tre av de nordiska institutionerna fått anmärkningar som ger anledning till uppföljning. Likaså konstaterade kontrollkommittén att Rigsrevisionen hade få anmärkningar på räkenskaper . Inte heller Rigsrevisionens rapport till och om revisionen av Nordiska kulturfondens verksamhet innehåller några allvarliga anmärkningar. Dock uppmanas kulturfonden att utveckla sitt system för att dokumentera resultaten av de olika projekt som beviljats stöd. verksamhet 2012 har som nämnts ett antal återkommande uppgifter. Kommittén har beslutat att därutöver följa upp de granskningsuppgifter som inleddes , främst den om genomförandet och effekten av rekommendationer. Vidare avser kommittén att fortsätta sitt program för systematiska besök av de nordiska institutionerna och följa upp de observationer som görs i det sammanhanget. Kommittén har vänt sig till presidiet, utskotten och delegationerna för att inhämta eventuella kommentarer om möjliga granskningsuppgifter . Ett antal idéer till sådana har inkommit. Emellertid har kontrollkommittén prioriterat att slutföra de pågående uppgifterna på ett grundligt sätt och därför återkomma till frågan om nya granskningsuppgifter senare . 6 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 6 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 16.42 Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC). Samarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och till att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Syftet med det parlamentariska samarbetet är vidare att uppmärksamma och driva frågor av betydelse för samt att stödja olika initiativ som främjar en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i regionen. På finns ambitionen att utvidga visionen om ett gränslöst till att omfatta hela . Den parlamentariska Den parlamentariska arrangerades och äger rum en gång , vanligen . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett antal frivilligorganisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljö, energi, arbetsmarknad, hälsa, välfärd och sjösäkerhet. Samarbetet tjänar som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen, och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . I den parlamentariska deltar med en delegation som består av upp till fem ledamöter. beslutar för varje mandatperiod hur delegationen ska vara sammansatt. Innevarande mandatperiod, liksom föregående, är den partipolitiska fördelningen tre för alliansen och två för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den permanenta kommittén samarbetar med Östersjöstaternas råd (), regeringarnas organ för samarbetet mellan , och har även kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar den permanenta kommittén för konferensens finansiering och administration. har svarat för konferensens sekretariatsfunktion. Kommittén har t.o.m. den 20:e konferensen bestått av tio parlamentariker: två från , en från , en från , två från , en från , två från och en från den kommande konferensens värdland. Kommittén möts cirka . Flera av den permanenta kommitténs möten har ägt rum i form av en utvidgad permanent kommitté, där samtliga deltagande länders parlament är representerade. har den svenska representant i den utvidgade kommittén har varit (M), med (S) som suppleant. På svenskt initiativ uppdrog konferensen åt den permanenta kommittén att genomföra en i huvudsak teknisk översyn av den parlamentariska arbetsordning. I det förslag som lades års konferens fanns emellertid även en viktig substantiell förändring: att den permanenta kommittén fortsättningsvis skulle vara sammansatt så som den utvidgade kommittén. Den utvidgade permanenta kommittén hade etablerats för att ge de parlament som inte hade plats i den permanenta kommittén bättre insyn och större engagemang i arbetet mellan de årliga konferenserna. Detta blev också resultatet. ansågs det efter hand otympligt med två olika sammansättningar av den permanenta kommittén, särskilt som dagordningarna och arbetsuppgifterna i övrigt var i stort sett desamma oavsett i vilket av de båda formaten kommittén möttes. Förslaget till ny arbetsordning antogs vid konferens och innebär alltså att framöver alltid är tillförsäkrad en plats i den permanenta kommittén. Konferensen i Den 20:e parlamentariska ägde rum i denna jubileumkonferens hölls liksom den första konferensen i riksdag. Omkring 200 parlamentariker, experter och företrädare för olika organisationer deltog. Konferensen öppnades av talmannen i riksdag, Eero Heinäluoma. Från deltog (M), (S), (C), (KD), (S) och (M). Därutöver deltog (FP) och (C) som representanter för . Konferensen hölls i form av fyra sessioner som tog upp det aktuella samarbetet i , maritima frågor, civil säkerhet samt grön tillväxt, energi och klimatfrågor. Med anledning av jubileet hölls också en avslutande, femte, session i form av en paneldebatt om framtidsfrågor för det parlamentariska samarbetet i . Konferensen avslutades som brukligt med att deltagarna antog en resolution (bilaga 3). Vid konferensen valdes , , till ordförande och , , till vice ordförande för fram till nästa konferens, som hålls i . arbetsgrupper I den resolution som antogs vid konferens, i , , beslöt BSPC att en för gemensam arbetsgrupp för integrerad havspolitik skulle tillsättas. Från riksdag deltog riksdagsledamoten (S). (Fram till riksdagsvalen 2010 deltog även [M], som representant för .) beslutade också att en gemensam arbetsgrupp för civil säkerhet med särskild inriktning på trafficking skulle tillsättas. Riksdagsledamoten (C) har varit representant i arbetsgruppen, och för medborgar- och konsumentutskott har (S) deltagit. Efter att ha lämnat delrapporter vid konferensen i , avslutade de båda arbetsgrupperna sitt arbete . Deras slutrapporter behandlades under var sin session vid den 20:e parlamentariska i . Den permanenta kommittén ansåg att även fortsättningsvis borde följa de frågor arbetsgrupperna behandlat och utsåg därför vid sitt möte två rapportörer för temat integrerad havspolitik och två för temat civil säkerhet. En av de båda sistnämnda rapportörerna är (C). Den 20:e parlamentariska beslutade också att tillsätta en ny arbetsgrupp på temat grön tillväxt inklusive energieffektivitet; man beslutade också om mandat för den arbetsgruppen. Den avses arbeta fram till den 22:a och avge en delrapport till konferens. Den permanenta kommittén utsåg riksdagsledamoten (M), som representerar miljö- och naturresursutskott, till ordförande för arbetsgruppen. Den höll sitt konstituerande möte i . 7 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 6 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJöKONFERENSEN 16.42 Sedan starten har miljöfrågor och effekterna av klimatförändringarna varit i fokus för det arktiska parlamentarikersamarbetet. har samarbetet även fokuserat på den civila säkerheten i regionen, befolkningens hälsotillstånd och ett bärkraftigt utnyttjande av naturresurserna. Den nära samverkan mellan den politiska och den vetenskapliga dimensionen innebär att forsknings- och utbildningsfrågor får stor uppmärksamhet. Ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i samarbetet i egenskap av permanent participants. Det ökande intresset för den arktiska regionen i både de nationella parlamenten och har återspeglats i arbetet inom ramen för det arktiska parlamentarikersamarbetet. (CPAR) Den första konferensen hölls 1993 i . Den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR, Conference of Parliamentarians of the Arctic Region) utgörs av delegationer utsedda av parlamenten i , , , , , , och samt och av representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen. Konferensen äger rum . Den nionde arktiska parlamentarikerkonferensen arrangerades i . har ingen permanent arktisk delegation utan utser för varje konferens en delegation bestående av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod (tre ledamöter för alliansen och två för oppositionen). Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR) Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén (SCPAR, ) bildades och är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan konferenserna samt förbereder nästa konferens. I egenskap av observatör i följer kommittén dess arbete på nära håll. I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna och observatörer. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén är (S), och svensk suppleant är (FP). Den permanenta kommittén har hållit tre möten . Kommittén har fortsatt att fokusera på frågor om befolkningens livsvillkor, hållbart utnyttjande av naturresurserna i regionen, utbildnings- och forskningsfrågor samt ländernas och EU:s politik för den arktiska regionen. Kommittén har särskilt arbetat med frågan om det ökande internationella intresset för regionen och hur Arktiska rådets roll som huvudaktör i frågor som rör regionen kan stärkas. Kommittén kommer att presentera förslag till rekommendationer om hur Arktiska rådets roll kan stärkas, för beslut vid den tionde arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) i . Ordförandeskapet för kommittén är personligt och inte nationellt. Från svenskt håll har frågan om att ordförandeskapet skulle rotera mellan länderna aktualiserats. Frågan har beretts inom kommittén. Enighet har inte uppnåtts om att genomföra en sådan rotation av ordförandeskapet. I stället har en kompromiss uppnåtts om att sträva efter att ordförandeskapet ska rotera mellan medlemmarna, om möjligt . Ordförandeskapet i , regeringssidans samarbetsorgan, är tvåårigt. övertog ordförandeskapet från för perioden 20112013. De svenska representanterna i kommittén har fört en dialog med det blivande svenska ordförandeskapet under arbetet med ordförandeskapsprogrammet. Mot bakgrund av denna dialog arrangerade svenska delegation ett seminarium i där den svenska strategin för och programmet för det svenska ordförandeskapet presenterades. Under seminariet lyftes miljöfrågorna, befolkningens livsvillkor, forskningen och näringslivets förutsättningar i regionen särskilt fram. Tionde arktiska parlamentarikerkonferensen arktiska parlamentarikerkonferens äger rum i , , . Teman för konferensen kommer att vara förvaltningen av och Arktiska rådets roll, näringslivsutvecklingen i regionen samt samspelet mellan forskning, myndigheter och befolkning i regionen. 8 DET PARLAMENTARISKA 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 8 DET PARLAMENTARISKA 16.42 Den s.k. Kirkenesdeklarationen utgör basen för det multilaterala samarbetet i och undertecknades 1993 vid en utrikesministerkonferens i av , , , , , och . Deklarationen ledde till bildandet av (, BEAC), regeringssidans samarbetsorgan. undertecknade landshövdingar, guvernörer och representanter för urfolk i regionen ett protokoll som etablerade Barents regionråd. Sammanlagt 13 fylken, län och provinser ingår i regionrådet, däribland och i . Ordförandeskapet i roterar mellan , , och . Det parlamentariska nätverket är just ett nätverk och har därför inga stadgar, styrelse eller kommitté. består av aktiva politiker i regionen och möts i stället informellt för att diskutera aktuella samarbetsfrågor i . Mot bakgrund av ordförandeskap i inbjöd t.ex. representanter vid det parlamentarikerforum om Nordliga dimensionen som hölls i sina kolleger från till ett informellt möte för att diskutera vilka specifika Barentsfrågor man kunde föra fram i debatten.