frsrdg · GZ04RB1 · 2012-01-01 00:00:00 — Åtagandet avseende särskilda dragningsrätter innebär enligt IMF-stadgarna att är skyldig att köpa särskilda dragningsrätter (SDR) motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. Inom detta åtagande ryms även stående arrangemang att köpa SDR inom ett spann mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Åtagandet avseende reservpositionen innebär att är skyldig att växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Åtagandet avseende (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) om kreditarrangemang för IMF innebär att är skyldig att låna ut till IMF ett belopp som uppgår till högst 4 440 miljoner SDR (850), vilket motsvarar (8 797). beslutade , efter framställan från , att medge att utökar sitt åtagande under och till totalt högst 4 440 miljoner SDR. Åtagandet avseende bilateralt låneavtal med IMF innebär att är skyldig att låna ut ett SDR-belopp motsvarande totalt , vilket motsvarar . Denna utlåning förutsätter att den ryms inom ramen för GAB- och NAB-utlåningen . förutsatte GAB- och NAB-utlåningen att den rymdes inom ramen för det maximala bilaterala utlåningsbeloppet. insatskapital (kvot) i IMF är 2 395,5 miljoner SDR. har bemyndigat regeringen att öka kvot i IMF så att den uppgår till totalt högst 4 430 miljoner SDR. har vidare bemyndigat att betala det nödvändiga kvotbeloppet till IMF. IMF har ännu inte fattat slutligt beslut om kvothöjningen. IMF:s förslag till kvothöjning bygger på att åtagande i IMF:s nya lånearrangemang NAB minskas i motsvarande omfattning, vilket innebär att totala åtagande gentemot IMF i princip inte utökas till följd av kvothöjningen. Utöver ovanstående beslutade om att verka för ett riksdagsbeslut som ger rätt att teckna ett bilateralt avtal om att låna ut till IMF. Utbetalningsavtal Åtagande att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2011 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (673). Inlåningsavtal Avtal med BIS som innebär att har möjlighet att låna utländsk valuta. Avtal med ECB som innebär att har möjlighet att låna euro i utbyte mot svenska kronor. Inget belopp ingår i avtalet med . Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Uppgifterna anges i . Resultat Netto- intäkter Kostnader Resultat Penningpolitik 2 194 192 2 175 173 Finansiell stabilitet 54 140 86 137 124 13 Betalningssystem 70 66 4 67 68 1 Kontanthantering 125 106 19 532 144 388 4 370 91 4 279 454 86 368 Statistik 81 81 Ekonomipris och fullmäktige m.m. 34 Summa 4 624 694 3 930 1 252 704 548 De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där förvaltningskostnader uppgår till (704) och tillgångar och skulder till (326 926). Fördelning av kostnader Personalkostnader, exklusive IT-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats med faktisk lönekostnad. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 196 medarbetare, eller av totalt 332, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 136 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst IT, transport och bevakning, fastighet och internservice. Administrationskostnader, exklusive IT-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, oftast bestående av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2011, 0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Avskrivningar exkl. IT Sedel- och myntkostnader IT-kostnader Administrationskostnader exkl. IT Personalkostnader exkl. IT Avskrivningar, exklusive IT-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Sedel- och myntkostnader Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 10 (56) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . IT-kostnader Modellen för fördelning av IT-kostnader bygger på fyra IT-tjänster: telefoni, pc-tjänster, licenser och IT-system. Telefoni och pc-tjänster fördelas på användare med gemensamt överenskomna priser per telefon, mobiltelefon och pc. De stora verksamhetslicenserna, främst finansiella informationstjänster, fördelas på respektive licenstagare med faktiskt pris. Kostnaderna för IT-system fördelas utifrån antalet logiska servrar per system. Fördelning av nettointäkter Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontanthanteringen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (3 495). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av . Den totala avkastningen från 2011 om (2 262) utgörs av tillgångsförvaltningens nettointäkter om (454) som justerats med balansförda pris-, valuta- och guldvärdeeffekter om (2 716), vilka motsvaras av årets förändring i värderegleringskontot (se not 26). Se även tabellen nedan och tabell 6 i förvaltningsberättelsens avsnitt . 2011 2010 Ränteintäkter 5 488 7 713 Räntekostnader 1 319 2 125 Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat i resultaträkningen 5 123 Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen 2 716 Avgifts- och provisionskostnader 8 11 Resultat tillgångsförvaltningen 17 624 2 262 Förvaltningsräntenetto 35 6 Förvaltningsintäkter 289 804 Förvaltningskostnader 694 704 Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen 17 184 2 168 Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen 13 254 2 716 Redovisat resultat 3 930 548 Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (4) och räntekostnader för räntekompensation till kontantdepåerna om (10). Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen avseende posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Finansiell stabilitet 441 105 401 346 532 128 210 325 689 113 005 Ofördelat 944 119 571 796 108 520 Summa 347 917 347 917 326 926 326 926 Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. extraordinära åtgärder Till följd av finanskrisen 20082009 vidtog en del extraordinära åtgärder. Nedan framgår räntenettot och utestående lånebelopp för dessa åtgärder. Den extraordinära utlåningen i svenska kronor till svenska banker upphörde . Uppgifterna anges i . Räntenetto Räntenetto Lånebelopp Lånebelopp 2011 2010 Utlåning i svenska kronor till svenska banker 5 097 Emitterade skuldcertifikat Banktillgodohavanden och värdepapper1 716 995 84 886 84 089 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige2 953 1 286 86 497 83 774 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 237 341 1 788 98 1 Beredskapsportfölj (marknadsvärde). Femårsöversikt I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade i enlighet med de nu gällande redovisningsprinciperna. Ingen omräkning har behövt göras . 43 508 38 537 31 691 29 976 25 827 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför 35 294 31 175 30 898 6 261 4 614 264 892 251 380 271 450 194 187 167 942 300 186 282 555 302 348 200 448 172 556 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner 7 199 Finjusterande transaktioner 1 787 Strukturella transaktioner 500 368 801 264 800 0 0 1 0 143 Övrig utlåning 0 500 368 802 266 462 9 129 Materiella och immateriella anläggningstillgångar 502 389 406 421 452 521 521 521 524 524 Derivatinstrument 584 136 8 497 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 2 873 3 522 4 608 5 931 2 612 327 318 326 317 329 4 223 5 334 5 997 7 201 4 414 347 917 326 926 708 838 700 211 211 926 SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt 94 771 99 902 104 590 106 266 108 517 Mynt 5 365 5 499 6 073 6 007 5 807 100 136 105 401 110 663 112 273 114 324 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 44 45 56 32 143 16 831 5 097 171 107 206 664 16 875 5 142 171 163 206 696 143 192 222 48 946 Skulder i svenska kronor till hemmahörande i Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 106 69 70 189 248 82 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 86 497 83 774 92 544 1 862 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 8 688 12 047 Motpost till SDR som tilldelats av IMF 23 754 23 275 25 216 2 979 2 517 3 9 254 17 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 252 488 606 697 114 88 47 53 47 53 1 283 535 662 9 998 184 203 220 251 264 206 48 356 35 102 37 818 49 228 20 081 1 000 1 000 1 000 1 000 1 000 65 777 71 429 63 025 57 742 57 247 66 777 72 429 64 025 58 742 58 247 3 930 548 14 204 11 183 4 095 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 347 917 326 926 708 838 700 211 211 926 2011 2010 2009 2008 2007 5 493 7 717 10 997 10 610 7 566 Räntekostnader 1 359 2 135 2 796 2 600 1 089 Nettoresultat av finansiella transaktioner 209 5 123 6 714 3 051 1 722 Avgifts- och provisionsintäkter 70 67 58 43 43 Avgifts- och provisionskostnader 8 11 43 8 10 51 134 55 45 131 Övriga intäkter 168 603 16 824 33 Summa nettointäkter 4 624 1 252 15 001 11 965 4 952 372 345 342 337 329 261 240 267 264 237 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 51 63 71 68 76 10 56 117 113 154 694 704 797 782 857 3 930 548 14 204 11 183 4 095 INTERN STYRNING OCH KONTROLL ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Detta enligt riksbankslagen 9 kap. 1 §. Direktionen ska se till att kraven fullgörs med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska lämna en bedömning i årsredovisningen av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Detta enligt 10 kap. 3 § i riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen mot de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 remissarbete besvarar ett stort antal remisser. Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisser inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ingår i ansvaret även att lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig till exempel över förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet och om tillsyn på det finansiella området. behandlade även förslag som berörde regler och samhällets beredskap och skydd vid kris. Direktionen yttrade sig om , en stabilitetsmekanism för euroländer samt en samlad reglering för stärkt krisberedskap. Direktionen och fullmäktige lämnade vidare var sitt yttrande inom sina respektive ansvarsområden om finansutskottets externa utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet, utförd av och . Följande remissyttranden lämnades av . Där inget annat anges har chefen för den berörda avdelningen fattat beslut i ärendet. Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010. Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010. Beslut om detta yttrande har fattats av riksbanksfullmäktige. insatser för finansiell stabilitet (RiR 2011:9) om möjligheten att införa stabilitetsobligationer (KOM(2011) 818) Europeiska kommissionens förslag (KOM(2011) 652) till och rådets förordning om marknader för finansiella instrument samt förslag (KOM(2011) 656) till och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument Europeiska kommissionens förslag (KOM(2011) 594) till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /07/EG. Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Europeiskt tillsynssamarbete på finansmarknadsområdet Förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning 20122014 En samlad reglering för stärkt krisberedskap synpunkt delning Huvudbetänkandet (SOU 2011:11). Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Sekretess för finansiella företag (Ds 2011:7) Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut En samlad reglering för stärkt krisberedskap mot allvarliga tekniska fel och störningar i det centrala betalningssystemet. Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. Ändrade kapitaltäckningsregler kompletterande remiss Utdrag ur utkast till lagrådsremiss Moderniserade regler för avvecklingssystem och finansiella säkerheter (kompletterande remissförfarande) Promemoria om Schablonbeskattat investeringssparkonto och modernare beskattning av kapitalförsäkring Skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna Fondverksamhet över gränserna Genomförande av UCITS IV-direktivet (SOU 2010:78) Ändringar i kommittédirektivet för Översynen av och statistiksystemet Förslag till och rådets förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen Utkast till proposition; Lagändringar med anledning av att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Nya föreskrifter och allmänna råd om placeringsriktlinjer samt riskhantering av tillgångar och derivatinstrument i försäkringsföretag och pensionsstiftelser Förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna Förslag till nya föreskrifter och allmänna råd för pengar och registrerade utgivare Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar egna riskberäkningsmodeller för marknadsrisker m.m. Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Förslag till ändringar i föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar Förslag till allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden Förslag till ändrade värdepappersföreskrifter Förslag till ändrade fondföreskrifter Förslag till nya föreskrifter om rapportering av likviditetsrisk Förslag till nya och ändrade föreskrifter och allmänna råd med anledning av bland annat införandet av en ny försäkringsrörelselag Kommissionens förslag till direktiv om bostadslåneavtal Betänkandet Ett samlat insolvensförfarande förslag till ny lag (SOU 2010:2) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Utvärderingsrapport, SAMÖ-KKÖ 2011 Förslag till Nationell strategi för skydd av samhällsviktig verksamhet Utkast till förordningar om styrning av el till samhällsviktiga elanvändare i en frånkopplingssituation Statsrådsberedningen Departementspromemorian Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer (Ds 2011:25). Beslut om detta yttrande har fattats av direktion. i världsklass, Slutbetänkande av (SOU 2011:21) samt i världsklass, En mer flexibel utrikesrepresentation, Delbetänkande av (SOU 2010:32) ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Penningpolitisk rapport och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Penningpolitisk uppföljning Utkommer mellan två penningpolitiska rapporter. Innehåller ett begränsat antal prognoser och sprider kunskap om de bedömningar som gör i samband med de penningpolitiska beslut som inte grundas på en penningpolitisk rapport. Underlag för utvärdering av penningpolitiken Redogör för den penningpolitik som fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. Finansiell stabilitet Utkommer . I rapporten presenterar sin syn på utvecklingen i det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet och stimulera till diskussion kring ämnet. Den svenska finansmarknaden Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. Penning- och valutapolitik Utkommer två till och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. årsredovisning Beskriver verksamhet . Innehåller också bokslutet för året. Working Paper Series Presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. Beställning görs enklast på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Även ekonomiska kommentarer i form av korta utredningar och debattartiklar samlas på webbplatsen. kan dessutom resultaten av företagsintervjuer och riskenkäter laddas ned som separata publikationer i pdf-format. Adress riksbank 103 37 Telefon riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2011 ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 i ekonomisk vetenskap till minne 2011 tilldelades . Sargent och . för deras empiriska forskning om orsak och verkan i makroekonomin. . Sargent har visat hur strukturell makroekonometri kan användas för att analysera varaktiga omläggningar av den ekonomiska politiken. . har utvecklat en metod byggd på så kallad vektorautoregression för att analysera hur ekonomin påverkas av tillfälliga förändringar i ekonomisk politik och andra faktorer. Härigenom har de presenterat metoder som gör det möjligt att identifiera orsakssambanden mellan den ekonomiska politiken och olika makroekonomiska variabler som BNP, inflation, sysselsättning och investeringar. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är , det vill säga densamma som för . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. . Sargent är född i , , (amerikansk medborgare). Fil.dr i nationalekonomi 1968 vid , , , . . Berkley Professor of Economics and Business vid , , , . . är född i , , (amerikansk medborgare). Fil.dr i nationalekonomi 1968 vid , , , . . 20 Professor of Economics and Banking vid , , , . pristagare har delats ut till följande personer: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1970 P.A. 1971 S. Kuznets 1972 J.R. Arrow 1973 W. Leontief 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och . Meade 1978 H.A. och A. 1980 L.R. 1981 J. 1982 G.J. 1983 G. Debreu 1984 R. 1985 F. 1986 1987 R.M. Solow 1988 M. Allais 1989 T. Haavelmo 1990 H.M. Markowitz, M.H. Sharpe 1991 R.H. Coase 1992 1993 R.W. North 1994 J.C. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten 1995 R.E. Mirrlees och W. Vickrey 1997 R.C. Sen 1999 R.A. Mundell 2000 J.J. Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Stiglitz 2002 D. Kahneman och V.L. Granger 2004 F.E. Kydland och E.C. Prescott 2005 R.J. Aumann och T.C. Schelling 2006 E.S. Phelps 2007 L. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. 2008 P. Krugman 2009 E. Ostrom och O.E. ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 för slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. III Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Regelverket beslutades och ska implementeras gradvis . Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn mellan tillsynsmyndigheterna och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Kommittén tar bland annat fram internationella standarder, riktlinjer och rekommendationer för reglering av banker. Betalningsbalans Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Betalningssystem Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och för att överföra värdepapper mellan olika aktörer. BIS, för centralbanker med säte i . Bedriver utredningsverksamhet och utarbetar normer och standarder för finansiell verksamhet. BIS har även inlåning från och utlåning till centralbanker. är delägare i BIS och representerad i dess styrelse. BNP, bruttonationalprodukt av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. CEBS, Oberoende organisation som grundades för att ge råd om hur direktiv inom bankområdet i EU bör utformas, arbeta för att medlemsländerna inför direktiven på ett enhetligt sätt och verka för ett djupare samarbete och större informationsutbyte mellan myndigheterna. CEBS bestod av representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU och ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten ().