frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — hade han begärt att få ta del av en revisionsrapport från Arbetsförmedlingens internrevision som handlade om Fas 3 i den arbets- marknadspolitiska åtgärden jobb- och utvecklingsgarantin. sva- rade vid presstaben att revisionsrapporten utgjorde ar- betsmaterial och att den inte skulle bli klar förrän . Det visade sig emellertid att rapporten fanns hos ; den hade inkommit dit . Rapporten, som var daterad , hade enligt sändlistan skickats för kännedom till både interna och externa mottagare, bl.a. Arbetsförmedlingens presstab och Riksrevisio- nen. I ett yttrande anförde Arbetsförmedlingen, genom tf. chefsjuristen , huvudsakligen följande. 2 012 /1 3:JO1 kontaktade Arbetsförmedlingens presstab och begärde att få ut Arbetsförmedlingens internrevisions rapport om Fas 3. Arbetsförmedlingens internrevision granskar Arbetsförmedlingens verk- samhet på uppdrag av styrelsen. för förfrågan var rapporten om Fas 3 ännu inte behandlad och fastställd av styrelsen. Att rapporten som det senare framkom hade skickats från Arbetsförmedlingen via e-post till bl.a. framgick inte av diariet och hade heller inte på annat sätt kommit presstaben för kännedom. Presstaben hade således fog för sin uppfattning att rapporten fortfarande utgjorde ett arbetsmaterial. Mot denna bakgrund saknas stöd för påståenden om att presstaben, i strid med gällande lagstiftning, medvetet undanhållit honom rapporten. I en kommentar påpekade att det av rapportens missiv framgick att den sänts till andra myndigheter, något som presstaben alltså hade kännedom om. Enligt 2 kap. 3 § första stycket tryckfrihetsförordningen, TF, är en handling allmän, om den är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndighe- ten. Enligt huvudregeln i 2 kap. 7 § TF anses en handling upprättad bl.a. när den har expedierats, t.ex. genom att sändas till annan myndighet. Den rapport begärde utlämnad blev en allmän handling då den expedierades till andra myndigheter, dvs. Trots detta uppgav vid Arbetsförmedlingens presstab drygt att rapporten utgjorde arbetsmaterial, dvs. att den inte var en allmän handling. Oavsett vad det beskedet grundade sig på var det uppenbart felaktigt. Syftet med en presstab får anses vara att säkerställa att den myndighet vid vilken den inrättats ska sköta myndighetens informationsplikter på ett profes- sionellt sätt. Det måste med andra ord ställas särskilda krav på att besked som lämnas därifrån är korrekta. Att ett felaktigt besked i en fråga som rör den grundlagsfästa rätten att ta del av allmänna handlingar lämnas av någon som har till uppgift att besvara just sådana frågor är allvarligt. Arbetsförmedlingen ska därför kritiseras för det inträffade, som innebar att berövades rätten att ta del av den handling han efterfrågade. 2 012 /1 3:JO1 Anmälan om domstolstrots i samband med utlämnande av allmänna handlingar, m.m. (Beslut av JO Axberger , dnr 685-2012) Beslutet i korthet: En chefsjurist vid en polismyndighet anmäldes av en jour- nalist för att hon inte lämnat ut allmänna handlingar på ett korrekt sätt. An- mälan överlämnades till allmän åklagare, som inledde förundersökning. Se- dan denna nedlagts har i detta beslut bl.a. övervägts om anmälan borde för- anleda fortsatt granskning hos JO. Chefsjuristens agerande har dock inte bedömts kräva ytterligare åtgärder än de som förekommit genom att hon genomgått en förundersökning om tjänstefel. I beslutet bedöms även om chefsjuristen förfarit felaktigt när hon i förhör uttalat sig kritiskt om den journalist som anmält henne. anmälde Per , reporter på , Polismyn- digheten i och dess chefsjurist till JO. Anmä- lan gällde handläggningen av en begäran om handlingsutlämnande. uppgav bl.a. att vid i vart fall två tillfällen hade trotsat beslut av Kammarrätten i . Han var även kritisk till handläggningstiden. Av handlingarna i polismyndighetens ärende framgick följande. vände sig Per till i Väst- ra och begärde att få del av ett antal polisanmälningar. Anmälning- arna gällde personer som av politiska skäl skulle ha utsatts för brott; uppgav att han ville veta i vilken mån detta polisanmäldes och vad det ledde till. Han angav 29 namn och personnummer. begäran prövades för polismyndighetens räkning av , som i ett beslut den 3 decem- ber 2009 avslog densamma. överklagade, varefter Kammarrätten i upphävde beslutet. Kammarrätten angav bl.a. att några av handlingarna torde kunna lämnas ut sin helhet eller i maskerat skick. hade enligt kammarrätten inte gjort en sådan noggrann sekretessprövning som förutsätts i 2 kap. 12 § första stycket tredje meningen tryckfrihetsförordningen. Ärendet återförvisades därför till myndigheten för ny sekretessprövning. , , fattade åter- igen beslut om att avslå Per begäran. Kammarrätten återförvisade på nytt ärendet till polismyndigheten, med en mer utförlig motivering, som dock i sak hade samma innebörd som tidigare, dvs. att polismyndigheten inte gjort en noggrann sekretessprövning. , , beslutade att lämna ut en lista där vissa uppgifter om brott hade sammanställts men utan koppling 2 012 /1 3:JO1 till någon person. , efter ännu ett överklagande av Per , upphävde kammarrätten än en gång beslut. Vid detta tillfäl- le bestämde kammarrätten att vissa handlingar var offentliga och skulle läm- nas ut, som domstolen återförvisade ärendet till polismyndigheten för ny sekretessprövning i andra delar. Mot bakgrund av att kammarrätten för tredje gången hade att överpröva polismyndighetens beslut att avslå begäran om handlingar, trots att domstolen vid tidigare prövningar uttalat att en del handlingar torde kunna lämnas ut i sin helhet eller i maskerat skick, fann kammarrätten skäl att lämna vissa anvisningar för hur lagstiftningen skulle tillämpas. ärende övertogs därefter av polisintendenten , som beslutade att lämna ut dels de anmälningar som hörde till ett ärende där åtal väckts, dels beslut om att förundersökning inte skulle inledas och beslut om att förundersökning skulle läggas ned. I övrigt lämnades det begärda materialet ut efter att vissa uppgifter maskerats med stöd av 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Beslut om överlämnande till I anledning av det som framkommit beslutade ställföreträdande justitieom- budsmannen att lämna över anmälan till (jfr 18 § lagen med instruktion för om- budsmän). I beslutet angavs att JO önskade ta del av åklagarens beslut och utredning i ärendet. fick JO del av åklagarens redogörelse. Det framgick att chefsåklagaren , Riksenheten för polismål i , efter att ha inlett förundersökning om tjänstefel mot , hade beslutat att lägga ned densamma. Av motiveringen till åklagarens beslut framgick bl.a. att vid förhör hade förnekat brottsmisstankarna. Åklagaren gjorde bedömningen att underlåtenhet att göra föreskrivna sekretessprövningar i enlighet med besluten från Kammarrätten i 2010 inte kunde grunda straffrättsligt ansvar för tjänstefel. Han anförde vidare bl.a. att en begäran att få ut en allmän handling alltid ska behandlas skyndsamt och att handläggningstiderna för att besvara Per begäran om att utfå allmän- na handlingar, med hänsyn till skyndsamhetskravet i 2 kap. 12 § tryckfrihets- förordningen, hade varit alltför långa. Omständigheterna var dock sådana att dessa, vid en samlad bedömning, inte kunde medföra ansvar för tjänstefel. Kompletterande anmälan från Per I anledning av åklagarens beslut inkom Per med en kompletterande anmälan till JO. Han bifogade utskriften från förhöret med och anförde bl.a. följande. I förhöret hade gjort vissa påståenden som rör honom. Hon hade bl.a. sagt att han i sina e- 2 012 /1 3:JO1 postmeddelanden och kontakter med polisen varit otroligt otidig och kallat dem idioter och korkskallar. Detta var inte sant, vilket enligt lätt kunde konstateras i de mail han skickat till polismyndigheten. hade i förhöret vidare uppgett att han i sin JO-anmälan påstått att agerat för att obstruera honom för att han inte skulle få ut dom uppgifterna före valet. Inte heller detta var sant, vilket framgick av hans anmälan. Vid förhöret frågade förhörsledaren [] vill du verkligen att jag ska sitta här och säga nej det här gjorde jag mest för att jävlas med Per ? Den retoriska frågan i förening med de falska påståendena visade enligt att under resans gång börjat hysa någon form av per- sonligt agg mot honom, vilket mycket väl kunde ha påverkat hennes omdöme så att hon inte velat efterkomma kammarrättens beslut. Utifrån det hon sagt i övrigt som att bl.a. Kammarrätten i har fel fanns det enligt Ny- gren anledning att fundera över om inte kriterierna för tjänstefel var väl upp- fyllda. I protokollet från det förhör som under förundersökningen hölls med behandlas hennes syn på kammarrättens avgöranden. Bl.a. förekom- mer följande uttalanden. Ombedd att kommentera vissa av förhörsledaren citerade delar av kam- marrättens första beslut om återförvisning svarade : Ja, vad vill du jag ska säga om det, dom återförvisar ärendet för att jag ska göra en ny sekretessprövning, det är jag som gör det på mitt tjänsteansvar. Kammarrätten kan inte ge mig någon order om hur jag ska göra. Jag går in och gör min bedömning, och bedömer att jag kan inte lämna ut någon hand- ling över huvud taget. Och är det det beslutet jag ska ta. Och sedan får kammarrätten ha synpunkter, och dom har ju utvecklat sina synpunkter där, men vi är inte överens i den rättsliga bedömningen. För det är det det handlar om när vi gör rättsliga bedömningar. Och gör jag en ny prövning, jag dis- kuterar med min omgivning och så tar jag det beslutet. På fråga varför hon inte gjorde en sekretessprövning i enlighet med kammar- rättens beslut svarade : Det är väl klart att jag gör en sådan sekretessprövning, men beslutet jag kommer fram till det är att jag inte kan lämna ut det Och sedan är det väl lite grann så också att kammarrätten kan inte beordra mig hur jag ska göra mina sekretessprövningar, då får dom göra dom själv. Men jag ska göra en samvetsgrann sekretessprövning en eller ja om det nu kallas för, prövning enligt offentlighets- och sekretesslagen, men hur gör jag den, det kan inte kammarrätten ge mig order [om]. På fråga om hon menar att kammarrättens bedömningar är helt felaktiga sva- rade : Nähä, ja, det kanske jag tycker, men det kan jag ju inte utgå ifrån liksom, nu skiter jag i det här, nu gör jag som jag vill i alla fall. Så kan man ju inte reso- nera. Men jag får dom här två bedömningarna och alltså, spontant så känns det precis som att vi pratar förbi varandra, va. Att dom inte riktigt förstår vad det är vi försöker lyfta fram i besluten och sedan så svarar dom på någonting helt annat i sina beslut ändå. Men alltså dom har helt fel, dom kan 2 012 /1 3:JO1 ha hur jävla fel dom vill, för det kan jag ju inte göra någonting åt. Beslutet finns där och det är tyvärr inte överklagbart. Och man kan inte få det prövat, det enda sättet att få det prövat på det är att ta ett nytt beslut. Såvitt gäller Per förekommer bl.a. följande uttalanden. [] som då har varit otroligt otidig i sina mail och i sina kontakter med [] och det har han ju glömt att tala om. Han kallar oss för idioter och korkskallar och allt möjligt när han har kontakt med oss va. [] jag har läst hans JO-anmälan i något sammanhang, och där påstod ju han då att jag skulle ha obstruerat honom, han tar ju det personligt då och menar att detta har jag bara gjort för att obstruera honom för att han inte skul- le få ut dom uppgifterna före valet. [] men det är ju inte det det handlar om, från min sida. [] för det har absolut inte handlat om att obstruera honom på något sätt, utan det har ju handlat om att göra en rimlig bedömning. Det kan tilläggas att det av förhöret framgår att arbetssituationen vid Polis- myndigheten i enligt mening varit oaccep- tabel och att man haft svårt att efterleva skyndsamhetskravet vid utlämnande av allmänna handlingar. Vad som framkommit under förundersökningen ger inte stöd för att gjort sig skyldig till straffbart tjänstefel. Jag kommer därför inte att återuppta förundersökningen. Bestämmelsen om straffansvar för tjänstefel har ett snävt tillämpningsom- råde. JO:s tillsynsuppgift går avsevärt längre. Det förhållandet att en anmälan till JO överlämnats till , och där blivit föremål för en förundersökning om tjänstefel som sedermera lagts ned, hindrar därför inte JO från att återuppta det ursprungliga klagomålsärendet och underkasta detta sedvanlig granskning. Därtill kommer att åklagarens beslut att lägga ned förundersökningen innefattar viss kritik mot handläggningen av det ärende för vilket ansvarade; handläggningstiderna har, anges det i moti- veringen till beslutet, med hänsyn till skyndsamhetskravet i 2 kap. 12 § tryck- frihetsförordningen varit alltför långa. Per har vidare i en komplette- ring till sin anmälan anfört att vid polisförhör framfört felak- tiga påståenden om honom. Mot denna bakgrund uppkommer frågan om en granskning av klagomålen mot bör upptas till fortsatt utred- ning och även inkludera det Per senare påtalat. De ursprungliga klagomålen mot gällde i första hand hen- nes sätt att förhålla sig till kammarrättens avgöranden. Även om det är riktigt att hon, som hon framhållit i polisförhöret, varit skyldig att göra sin egen bedömning, är det tydligt att hon inte tog till sig överinstansens beslut på det sätt som denna haft skäl att förvänta sig. Jag anser dock inte att hennes göran- den och låtanden i detta hänseende bör föranleda ytterligare åtgärder än de som förekommit genom att hon genomgått en brottsutredning om tjänstefel. De ursprungliga klagomålen gällde även handläggningstiderna. Vid be- dömningen av detta beaktar jag att det mot i Västra Göta- land inkommit flera anmälningar som gäller handläggningen av ärenden om 2 012 /1 3:JO1 Dessa har utretts och föranlett kritik mot myndigheten (se beslut denna dag i JO:s ärenden med dnr 322-2011 och 375-2011). Det som därvid framkommit visar på organisatoriska brister av ett slag som ger sig till känna även i detta ärende. Något behov av att ytterligare belysa dessa brister föreligger inte. Vad slutligen beträffar de nya klagomål som framförts från Per sida har jag förståelse för att denne känner sig illa berörd av de påståenden som gäller honom. En tjänsteman, inte minst på nivå, ska självfallet vinnlägga sig om att i tjänsten uttrycka sig korrekt och sakligt. I detta fall har hon emellertid hörts som misstänkt under en förundersökning. Den som är i den positionen måste ges utrymme att försvara sig och även ge sin subjektiva bild av det som utreds. Från de synpunkter JO har att anlägga bör det därför inte riktas någon kritik mot för hennes sätt att besvara förhörsledarens frågor. Det föreligger sammanfattningsvis inte tillräckliga skäl för ytterligare ut- redning av vare sig de ursprungliga eller de tillkommande klagomålen. Kritik mot för handläggningsrutinerna avseende begäran om att få ta del av allmänna handlingar respektive uppgifter ur sådana handlingar (Dnr 2859-2011) framförde i en anmälan klagomål mot bl.a. för dess handläggning av en begäran om att få uppgifter ur en allmän handling. Till anmälan fogades e-postkorrespondens mellan henne och tingsrätten av vilken framgick följande. begärde hon att få uppgift om det fanns någon ljudupptagning från rättegången i mål 1504-04, vilka vittnen som hör- des och hur länge de hördes samt om slutpläderingarna spelades in. svarade att handlingarna i det aktuella målet på grund av ombyggnation inte skulle vara tillgängliga förrän och bad henne återkomma med sin begäran då. Handlingar begärdes in och granskades. Muntliga upplysningar inhämtades från domstolssekreteraren . som bl.a. uppgav följande. var alla arkiverade akter nedpackade i lådor på grund av ombyggnation. Akterna var mycket svårtill- gängliga och det krävdes stora resurser för att ta fram en enskild akt. I enlig- het med instruktioner från tingsrättens ombads samtliga personer som under ombyggnationen begärde att få ta del av handlingar, som endast fanns i pappersform i arkiverade akter, att återkomma med begäran efter . Lagmannen hade dock också förklarat att om situationen ställdes på sin 2 012 /1 3:JO1 spets, t.ex. genom att någon krävde att få ta del av handlingar , skulle en flyttfirma anlitas för att ta fram akten. Ärendet remitterades till tingsrätten som anmodades att yttra sig över vad som framförts i anmälan beträffande hanteringen av K.L:s framställan. Tings- rätten anmodades även att lämna upplysningar om domstolens rutiner avseen- de hanteringen av begäran om att få ta del av allmänna handlingar i arkivera- de mål och uppgifter ur sådana handlingar. Vidare anmodades tingsrätten att redovisa vilka överväganden som hade gjorts i fråga om nämnda rutiners förenlighet med reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och 6 kap. offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400) om utlämnande av allmänna handling- ar och uppgifter ur sådana handlingar. Tingsrätten (lagmannen ) svarade följande. 1) Hanteringen av K.L:s framställan till tingsrätten har i en anmälan till JO bl.a. uppgett att hon ställde vissa frågor till angående ett brottmål och att hon då hänvisades att återkomma med sin förfrågan på grund av pågående ombyggna- tion. Av till anmälan bifogade kopior av e-postmeddelanden framgår att K.L. hos begärt att få uppgift om det finns någon ljudupptagning från rättegången i målet 1504-04 angående en mc- olycka, vilka vittnen som hördes och hur länge de hördes samt om slutpläder- ingarna spelades in. svarade via e-post att handlingarna inte var tillgängliga förrän på grund av om- byggnation och att K.L. då fick återkomma med sin begäran. har, enligt uppgift i tjänsteanteckning, till JO uppgett att tingsrätten genomgår en ombyggnation och att alla arkiverade akter sedan omkring är nedpackade i lådor och därmed mycket svårtillgängliga varför det krävs stora resurser för att ta fram en enstaka akt. I enlighet med instruktioner från tingsrättens ombeds samtliga personer som begär att få ta del av handlingar som endast finns i pappersform i arkiverade akter att återkomma med sin begäran efter . Lagmannen har dock också förklarat att flyttfirma ska anlitas för att ta fram en akt om situationen ställs på sin spets, t.ex. om någon kräver att få ta del av handlingar . Av tjänsteanteckningen framgår vidare att de av K.L. per e-post framställ- da frågorna till tingsrätten avsåg uppgifter avseende ett mål som avslutades vid tingsrätten samt att det av domstolens ärendehanter- ingssystem framgår att domen i målet har vunnit laga kraft och att gall- ring har skett, varför bandupptagningar av förhör m.m. inte finns bevarade. Enligt S.B:s egen uppfattning borde hon ha upplyst K.L. härom i samband med att hon besvarade K.L:s förfrågan om uppgifter . Av tjänste- anteckningen framgår slutligen att K.L:s frågor avseende vittnesförhör och längd på förhör endast framgår av huvudförhandlingsprotokollet, vilket finns i den arkiverade akten och att det var dessa frågor som S.B. åsyftade när hon informerade K.L. om att handlingarna inte är tillgängliga förrän efter somma- ren. Vad som i anmälan till JO anförts beträffande hanteringen av K.L:s framstäl- lan till tingsrätten är således korrekt. 2 012 /1 3:JO1 2) Domstolens rutiner avseende hanteringen av begäran om att få ta del av allmänna handlingar i arkiverade mål och uppgifter ur sådana handlingar Begäran om utlämnande av allmänna handlingar i arkiverade mål och uppgif- ter ur sådana handlingar kommer in till via e-post, via telefon, skriftligen eller muntligen vid besök på domstolen. Det är huvudsak- ligen personal vid tingsrättens mål- och ärendekansli som hanterar frågor om utlämnande av allmänna handlingar. Det kan röra sig om enstaka handlingar eller större beställningar. På tingsrättens webbplats, , finns information rörande beställning av allmänna handlingar. På nämnda sida finns en länk till en särskild blankett för beställning av allmän handling. I anslutning till nämnda beställningsblankett finns information om att handlingen normalt skickas till beställaren . Enligt tingsrättens arbetsordning är i avslutade mål den domare som slut- ligt avgjort målet eller ärendet behörig att på domstolens vägnar fatta beslut i fråga om begäran att få ta del av en allmän handling. Vid förfall för denne eller om domaren inte längre tjänstgör vid tingsrätten beslutar lagmannen eller vid dennes förfall den ställföreträdande lagmannen. Vid annan verksam- het än den rättskipande eller rättsvårdande verksamheten gäller vid tillämp- ning av 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen att lagmannen eller vid dennes förfall den ställföreträdande lagmannen på domstolen fattar beslut i fråga om begäran att få ta del av en allmän handling. Som nämnts ovan är det dock huvudsakligen administrativ personal vid domstolens mål- och ärendekansli som verkställer begäran om utlämnande av allmän handling eller uppgift ur allmän handling. All personal på kansliet är väl förtrogen med arkivet och det finns också personal med fördjupade kun- skaper rörande arkivbeståndet. Det finns således inte någon särskilt utsedd person som har att hantera beställningar utan det är normalt sett den i personalen som tar emot beställningen som verkställer utlämnandet. Den samordningsansvariga domstolssekreteraren kan vid behov i sin operativa vardagliga styrning utse någon att hantera beställningar. Regleringen i arbets- ordningen innebär i praktiken att det är först vid tveksamhet i utlämnandefrå- gan rörande handlingar som hör till den rättskipande eller rättsvårdande verk- samheten, exempelvis på grund av sekretess, som administrativ personal hänskjuter frågan om utlämnande till domare. Den normala rutinen vid är att en begäran om utläm- nande av allmänna handlingar även i arkiverade mål eller uppgifter ur såda- na handlingar hanteras skyndsamt. Utlämnande sker, i de fall fråga inte är om mycket omfattande beställningar, eller . Om det är fråga om mycket stora beställningar tar tingsrätten kontakt med bestäl- laren för att efterhöra möjligheten att dela upp beställningen för successivt utlämnande . Vid genomförs , p.g.a. krav på bl.a. förbättrad tillgänglighet och förbättrad arbetsmiljö, omfattande ombyggnatio- ner. För att installera ny ventilation har det varit nödvändigt att ta i anspråk delar av ett arkiv och visst arkivbestånd har sedan senare delen av varit nedpackat i kartonger och placerat i ett annat arkivutrymme i tingsrät- tens lokaler. Eftersom sistnämnda arkivutrymme inte är tillräckligt stort för att rymma samtliga arkivvolymer på hylla beslutade lagmannen att låta det nedpackade arkivmaterialet ligga kvar i flyttlådor i avvaktan på färdigställan- de av det ombyggda arkivutrymmet. Valet har stått mellan detta och att flytta arkivmaterialet till andra godkända arkivlokaler utanför tingsrättens lokaler. Om några sådana godkända arkivlokaler finns i med omnejd eller om det skulle vara möjligt att översända arkivbeståndet till i är inte känt. Tingsrätten hade inte fått någon uppgift om tidpunk- ten för färdigställandet av arkivet vilket bl.a. berodde på att det krävdes ett utlåtande av . Slutbesiktning av ombyggnationen var dock plane- 2 012 /1 3:JO1 i detta perspektiv beslutade lagmannen om ovan nämnda temporära förvaring. Sedan personal vid tingsrättens mål- och ärendekansli informerat lagman- nen om de stora praktiska problem som förelåg för att verkställa utlämnande av material och uppgifter från det nedpackade arkivbeståndet tillskrev lag- mannen via e-post all personal enligt följande: Arkivhand- lingarna i källaren har flyttats till kartonger p.g.a. ombyggnationerna. Detta innebär att det i vart fall fram till och med juni månad är mycket begränsad (om alls någon) åtkomst till just detta arkivbestånd. Ni som får beställningar från detta arkiv bör fråga sökanden om det är möjligt att återkomma med en förnyad begäran. Om sökanden inte accepterar detta bör information lämnas om att expedieringen kan komma att ta tid.