frsrdg · GZ04RB1 · 2012-01-01 00:00:00 — 2011/12:RB1 16.42 Årsredovisning för riksbank för Sammanfattning hade följande ekonomiska utfall samt åtgärder och händelser stor betydelse för verksamhet: Den ekonomiska återhämtningen fortsatte världen över . avtog tillväxten i något i jämförelse med den kraftiga återhämtningen efter den finansiella krisen. ökade oron kring utvecklingen av statsskulden både i och i flera länder i euroområdet och tillväxtutsikterna i omvärlden försämrades. Denna oro präglade utvecklingen på de finansiella marknaderna, och börserna världen över föll i betydande grad. Den svenska ekonomin försvagades därför och började bromsa in . Till följd av den ökade oron på de finansiella marknaderna höjde sin beredskap för att agera om osäkerheten på dessa marknader skulle påverka det finansiella systemet i . De svenska bankerna kunde dock finansiera sig på de finansiella marknaderna . behövde därför inte vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa likviditeten i banksystemet. höjde reporäntan vid samtliga tre tillfällen , från till . Därefter lämnade reporäntan oförändrad på fram till det penningpolitiska mötet då reporäntan sänktes . uppgick alltså reporäntan till . Reporäntebanan höjdes något jämfört med tidigare bedömning, för att därefter lämnas oförändrad då den justerades ned. Därefter sänktes räntebanan ytterligare . Inflationen mätt som en förändring av konsumentprisindex (KPI) var . Inflationstakten minskade från till . Den underliggande inflationen mätt med KPI med fast bostadsränta (KPIF) var i genomsnitt . Enligt bedömning ökade den totala produktionen (mätt med BNP) i 2011. Arbetslösheten minskade från 2011. deltog i det fortsatta reformarbetet kring det framtida finansiella regelverket både internationellt och i . kommunikation om finansiell stabilitet utvecklades vidare genom att precisera de rekommendationer som banken riktar till aktörerna i det finansiella systemet. Arbetet med moderniseringen av den svenska sedel- och myntserien gick in i ett nytt skede i och med att tog flera beslut om den konstnärliga och den tekniska utformningen av de nya sedlarna och mynten. publicerade bland annat tre penningpolitiska rapporter, tre penningpolitiska uppföljningar, ett underlag för utvärdering av penningpolitiken, två rapporter om den finansiella stabiliteten och en årlig skrift om den svenska finansmarknaden. tog dessutom fram två särskilda rapporter: en som presenterade resultat av en utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden och en som innehöll en samhällsekonomisk analys av kapitalnivåer i svenska banker. Jämfört med ökade resultatet med främst till följd av att de orealiserade valutakursförlusterna blev lägre än 2010. minskade ränteintäkterna med i och med att räntorna på obligationsinnehavet sjönk och med till följd av att den extraordinära utlåningen med anledning av finanskrisen upphörde helt . Riksbanksfullmäktige beslutade att ge riksbankschef förnyat mandat att leda direktion under . beslutade fullmäktige att utse till förste vice riksbankschef och Per till vice riksbankschef. De två nya ledamöterna tillträdde sina tjänster , efter att förste vice riksbankschef och vice riksbankschef hade lämnat sina befattningar . Årsredovisningen för riksbank omfattar förvaltningsberättelse, balansräkning, resultaträkning och kassaflödesanalys samt ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . (ordförande), (förste vice ordförande), , Per , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. 2011/12:RB1 16.42 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE 8 uppgifter och roll 8 Året i siffror 10 Ett fast penningvärde prisstabilitet 11 Ett säkert och effektivt betalningsväsende 33 61 Organisation och styrning 72 BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING 88 Redovisningsprinciper 88 Balansräkning 92 Resultaträkning 94 Kassaflödesanalys 95 Noter 98 Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden 116 Femårsöversikt 120 INTERN STYRNING OCH KONTROLL 123 ÖVRIGT 124 remissarbete 124 Publikationer 128 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2011 130 Ordlista 132 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 2011/12:RB1 2011/12:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR Vi har med finansiell oro i vår omvärld bakom oss. Det var då den ekonomiska utvecklingen präglades av osäkerheten kring det statsfinansiella läget i flera länder i euroområdet och i . Utvecklingen på de finansiella marknaderna var dramatisk och den ekonomiska återhämtning som pågått stannade upp. De politiska händelserna kring situationen i flera euroländer väckte också frågor om utformningen av det ekonomiska samarbetet i . När världens börser åker bergochdalbana och osäkerheten ökar måste vi göra vad vi kan för att säkra en stabil ekonomisk utveckling i . Det är därför viktigt att vårt svenska ekonomisk-politiska ramverk fortsätter att fungera väl. har dragit lärdom av egna misstag under historien och har därför en betydligt mer gynnsam situation än i många andra länder. Det är något vi måste värna i dessa oroliga tider. arbete med penningpolitik och finansiell stabilitet ska självklart bidra till att vårt land kan behålla detta fördelaktiga läge. Höjd beredskap och ändrad penningpolitik För del har finanskrisen 20082009 bekräftat betydelsen av att ha frekventa kontakter med marknadsaktörer, andra myndigheter och centralbanker och alltid hålla oss uppdaterade med den senaste informationen om vad som sker. Detta är särskilt viktigt då är en liten öppen ekonomi som på många sätt påverkas av utvecklingen i omvärlden. Bland annat är svenska banker beroende av att kunna finansiera sig på de internationella finansmarknaderna. intensifierade vi därför våra kontakter med bankerna, andra marknadsaktörer och centralbanker för att kunna få en bild av vad som sker och hur den svenska finanssektorn påverkas. Vi höjde även vår beredskap för att kunna stödja det svenska banksystemet om det skulle behövas. De svenska bankerna hade dock tillgång till marknadsfinansiering tack vare att de i ett internationellt perspektiv är välkapitaliserade och har mycket begränsade exponeringar mot statsfinansiellt svaga länder. De förstärkte också sin likviditet för att bättre kunna möta problem på de internationella finansmarknaderna. Därför behövde vi inte vidta några särskilda åtgärder. Vi bevakade noggrant den ekonomiska utvecklingen i omvärlden och i för att med hjälp av penningpolitiken kunna stabilisera både inflationen och realekonomin. Bland annat mot bakgrund av att den svenska tillväxten fortsatte i god takt och resursutnyttjandet steg höjde vi reporäntan vid samtliga penningpolitiska möten fram till och med mötet då reporäntan sattes till . Våra räntebeslut följde av att den svenska tillväxten bromsade in på grund av svagare tillväxt i omvärlden och tilltagande oro på de finansiella marknaderna. Vi behöll alltså räntan oförändrad på fram till senare delen av december då vi sänkte den till . Vid sidan om den löpande policyverksamheten fortsatte vi att agera aktivt för att säkra förutsättningarna för att bedriva penningpolitik och genomföra stabilitetsanalys på bästa möjliga sätt. Vi deltog i det pågående arbetet med att utreda och påverka framtida regelverk och förbättra tillsynen inom det finansiella området, både internationellt och på hemmaplan. Dessutom inledde vi ett samarbete med och för att effektivisera uppgiftsinsamling och produktion av finansiell statistik. Fokus på tydlighet och trovärdighet Finanskrisen har också bekräftat att vi ständigt behöver förmedla hur tänker och varför, och göra det på ett så tydligt och trovärdigt sätt som möjligt. Detta behov var lika aktuellt som under de mer akuta krisåren 20082009. Jag ser därför mycket positivt på att vi kunde utöka våra kontakter med , forskare och marknadsaktörer. Vi deltog i 13 utskottsutfrågningar, vilket är betydligt fler än . Vid dessa utfrågningar diskuterade vi bland annat penningpolitiska bedömningar, utvecklingen på de internationella finansmarknaderna och EU:s förslag till ramverk för hantering av banker i kris. Vi träffade flera riksdagsledamöter och forskare vid våra egna seminarier om underlaget för utvärdering av penningpolitiken respektive utredningen om risker på den svenska bostadsmarknaden. Seminarierna sändes via webb-TV så att alla intresserade skulle få möjligheten att följa våra diskussioner. höll vi också vårt första möte med marknadsanalytiker där vi diskuterade våra slutsatser i årets andra stabilitetsrapport. För att öka tydligheten kring våra bedömningar om finansiell stabilitet preciserade vi även de rekommendationer som lämnar till aktörerna i det finansiella systemet. Dessa rekommendationer anger en önskad färdriktning som bankerna eller andra aktörer uppmanas att följa för att minska risker och svagheter som kan påverka stabiliteten i systemet. Med mer precisa formuleringar kan vi lättare övertyga aktörerna om behov av förändringar om vi anser att läget kräver detta. Därtill kan vi på ett bättre sätt följa upp hur rekommendationerna efterlevs. Från intern konsolidering Det gångna året visade återigen att vår omvärld är i ständig förändring, vilket ställer nya krav och väcker nya förväntningar på . Vi har byggt upp kunnande och expertis till stöd för våra huvuduppgifter utifrån erfarenheter och lärdomar som går tillbaka ända till 1990-talskrisen. Vi har också sett över och rationaliserat annan verksamhet för att prioritera investeringar i kompetens och kommunikation inom huvuduppgifterna. Denna konsolidering var i en slutfas, efter att vi hade sett över och förtydligat vår roll både i policyverksamheten och i den operativa verksamheten, satsat på kompetensutveckling och utkontrakterat delar av verksamheten. Vårt inriktningsbeslut om att utkontraktera delar av IT-verksamhet för att säkra ett mer modernt och funktionellt IT-stöd är en del i detta. I vår operativa verksamhet fortsatte vi det omfattande arbetet med att bygga ett nytt kontanthanteringskontor och ta fram en ny sedel- och myntserie. fattade flera viktiga beslut kring utformningen av de nya sedlarna och mynten och vi ska nu ta oss an det praktiska arbetet kring hur sedel- och myntutbytet ska gå till. Det är ett viktigt projekt som kommer att ställa stora krav på våra resurser framöver. till utveckling av verksamheten Efter de senaste årens finansiella turbulens står inför nya utmaningar inom både penningpolitiken och arbetet med finansiell stabilitet. Vi och andra arbetade därför med att utvärdera vår roll och våra verktyg. Ett viktigt bidrag lämnades av professorerna i den granskning av arbete som de genomfört på uppdrag av finansutskott. Flera av deras iakttagelser ligger i linje med det utvecklingsarbete som vi har påbörjat i väntan på att vårt formella mandat tydliggörs efter att och utredningen om finansiella oberoende har lämnat sina förslag . Det handlar om att utveckla vår verksamhet utifrån nuvarande uppdrag genom att till exempel stärka vår roll och förmåga i arbetet med finansiell stabilitet, utveckla och anpassa den penningpolitiska tankeramen och öka integrationen mellan policyområdena. För att vi ska lyckas med detta krävs det, vid sidan om tillgång till ny statistik, att vi utökar samarbete med andra myndigheter och utvecklar forskning inom området finansiell stabilitet. Vi beslutade därför att tillsammans med inrätta ett samverkansråd för makrotillsynsfrågor. Vi beslutade också att förstärka vår egen forsknings- och analyskapacitet inom finansiell stabilitet och att integrera den bättre i policyverksamhetens arbete. behöver vi även satsa på att utveckla beredskapen för operativ hantering av finansiella kriser genom att på ett metodiskt sätt utveckla och förbereda verktyg som vi kan behöva i en krissituation. Verktygen avser både den aktiva kapitalförvaltningen och RIX-systemet. Inriktningen för verksamhet formuleras i den nya strategiska plan som vi tog fram . Denna plan ska nu löpande konkretiseras i prioriterade handlingsplaner i kommande planeringsprocesser. Att det är ett levande dokument gäller särskilt , när framtida roller och verktyg för centralbanker diskuteras intensivt såväl i som internationellt. Vi står inför nya spännande tider på . Därför är jag glad att jag nu fått riksbanksfullmäktiges förtroende att leda under . Det känns särskilt roligt då vår senaste medarbetarundersökning visade att anställda fortsätter att vara mycket nöjda med sin arbetsplats. Med den kunskap och det engagemang som finns hos våra medarbetare är vi väl rustade att hantera de väntade och oväntade utmaningar som vi har framför oss. UPPGIFTER OCH ROLL 2011/12:RB1 2011/12:RB1 RIKSBANKSCHEFENS KOMMENTAR 16.42 uppgifter och roll är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen av konsumentprisindex (KPI) ska vara . penningpolitik inriktas på att uppfylla detta inflationsmål som den ska stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet har fått i uppdrag av att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. tillhandahåller dessutom ett elektroniskt betalningssystem, , som hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. analyserar och övervakar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till störningar. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna, finansmarknadernas funktionssätt och den finansiella infrastruktur som behövs för att betalningar och de svenska finansmarknaderna ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. självständiga ställning är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige. Riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. har gett en självständig ställning. Det innebär att direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat goda förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras genom att har rätt att förvalta finansiella tillgångar. tillgångar finansieras främst av utgivningen av sedlar och mynt (seignorage) samt eget kapital. förvaltar sina finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. Givet detta inriktas tillgångsförvaltningen på att uppnå en så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. Öppenhet och kommunikation lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig om sina verksamheter. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. På så sätt ökar trovärdigheten för inflationsmålet, vilket gör det lättare att uppnå målet. Öppenhet och tydlighet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att är öppen och tydlig i sina bedömningar av den finansiella stabiliteten är en av flera förutsättningar för att ekonomins aktörer ska kunna bilda sig en uppfattning om riskerna i det finansiella systemet och agera därefter. självständiga ställning ställer också stora krav på insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas. Öppenheten tar sig till exempel uttryck i att på sin webbplats publicerar protokoll och beslutsunderlag från direktionens sammanträden samt protokoll från de penningpolitiska sammanträdena. Dessutom är de modeller som använder i sitt analysarbete offentliga det gäller både makroekonomiska prognosmodeller och modeller för stresstester av banker. UPPGIFTER OCH ROLL 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 UPPGIFTER OCH ROLL 16.42 resultat uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen beror till stor del på att de orealiserade valutakursförluster som förs till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet blev lägre än 2010. minskade ränteintäkterna med i och med att räntorna på obligationsinnehavet sjönk. Den extraordinära utlåningen med anledning av finanskrisen upphörde dessutom helt , vilket innebär att ränteintäkterna minskade med ytterligare . Marknadsvärdet på guld- och valutareserven ökade från till , vilket huvudsakligen beror på att priset på guld steg. Därutöver ökade värdet på obligationsinnehav i och med att marknadsräntorna gick ned. Till följd av utvecklingen av marknadsvärdet på guld- och valutareserven ökade värdet på totala tillgångar från till . Nyckeltal 2009 2010 2011 Årets resultat (miljarder kronor) 14,2 0,5 3,9 Guld- och valutareserv (miljarder kronor) 313 301 323 Totala tillgångar (miljarder kronor) 709 327 348 Antal årsarbetskrafter 351 339 332 Reporänta (procent) 0,25 1,25 1,75 Kort ränta (SSVX, procent) 0,20 1,32 1,40 Lång ränta (statsobligationer, procent) 3,30 3,28 1,62 BNP (procentuell förändring) 5,2 5,6 4,6 Arbetslöshet (procent) 8,3 8,4 7,5 Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) 0,5 1,2 3,0 Inflation, mätt med KPIF (procentuell förändring) 1,7 2,0 1,4 Anm. I tabellen presenteras utfallet för samtliga poster med undantag för uppgiften om BNP , som anges enligt prognos . KPIF beräknas som KPI med fast bostadsränta. Ett fast penningvärde prisstabilitet ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET 2011/12:RB1 2011/12:RB1 ETT FAST PENNINGVäRDE PRISSTABILITET Den svenska ekonomin utvecklades starkt under större delen av 2011. fortsatte att anpassa reporäntan mot långsiktigt normala nivåer och höjde reporäntan från . påverkades dock alltmer av ökad oro för den statsfinansiella utvecklingen i flera länder samt av försämrade globala tillväxtutsikter . behöll därför reporäntan oförändrad på och sänkte reporäntan till . Genomsnittet för inflationen mätt som den årliga förändringen av KPI var . Årsgenomsnittet för KPIF, där bostadsräntorna hålls oförändrade, uppgick till . Enligt prognos ökade BNP och situationen på arbetsmarknaden förbättrades. Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat målet för inflationen till , mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI). som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Vid varje penningpolitiskt möte beslutar direktion om nivån på reporäntan fram till nästa beslutstillfälle och gör en bedömning av hur reporäntan behöver utvecklas för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. En väl avvägd penningpolitik handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan att stabilisera inflationen runt inflationsmålet och att stabilisera realekonomin. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna från eller får i ersättning för att placera pengar hos . Därigenom påverkas även andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Det tar normalt innan förändringar av reporäntan får full effekt i ekonomin. En vanlig uppskattning är att det tar innan en ränteförändring får fullt genomslag på produktionen och inflationen. Det är därför viktigt för direktion att ha framförhållning när den fattar räntebesluten, vilket innebär att penningpolitiken vägleds av prognoser. arbets- och beslutsprocess inom penningpolitiken Den ekonomiska verkligheten är komplex. I sitt prognosarbete använder därför flera olika modeller som bygger på historiskt observerade samband. Modellerna är givetvis förenklingar av verkligheten men är nödvändiga för att få fram konsistenta prognoser. Modellresultaten kombineras sedan med bedömningar av såväl experter inom olika områden som direktionen. Direktionen håller sex ordinarie penningpolitiska sammanträden där den beslutar om reporäntan. Vid tre av dessa tillfällen publiceras en utförlig penningpolitisk rapport som innehåller detaljerade prognoser för ekonomin och inflationen samt bedömningar om räntan framöver. Vid de övriga tre sammanträdena publiceras en så kallad penningpolitisk uppföljning som innehåller prognoser för samma variabler som den penningpolitiska rapporten, men som är mindre utförlig i sin beskrivning av prognosen. Efter varje penningpolitiskt sammanträde publicerar ett pressmeddelande och håller en presskonferens. Av pressmeddelandet framgår om någon ledamot i direktion reserverat sig mot majoritetens bedömning av det ekonomiska läget och mot besluten om reporäntan och räntebanan, det vill säga prognosen för reporäntan . efter varje penningpolitiskt sammanträde publicerar ett penningpolitiskt protokoll med utförliga referat av diskussionen på det penningpolitiska mötet, där talarna är namngivna. ska också enligt lag minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till . Den första redogörelsen består av ett särskilt underlag för utvärdering av penningpolitiken som sammanställs till finansutskott . Den andra redogörelsen utgörs av den tredje penningpolitiska rapporten för året. Riksbankschefen besöker också finansutskott för att svara på frågor om penningpolitiken. Verksamheten 2011 fortsatte den normalisering av penningpolitiken som inleddes . höjde reporäntan vid samtliga tre penningpolitiska beslutstillfällen, från till . Därefter behöll reporäntan oförändrad på vid de penningpolitiska mötena . sänkte reporäntan till . arbete med att utveckla den penningpolitiska analysen fokuserade på lärdomarna av den finansiella krisen. I det arbetet utgjorde resultaten av utredningen om risker på den svenska bostadsmarknaden ett viktigt underlag. externa utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet bidrog dessutom med underlag bland annat i de diskussioner som förde med kring möjligheterna att upptäcka och förebygga systemrisker som hotar den finansiella stabiliteten (så kallad makrotillsyn). Hur denna makrotillsyn interagerar med penningpolitiken är en viktig aspekt på en fortsatt utveckling av penningpolitiska analys. Utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden publicerades resultaten av utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. Utredningen tillsattes som ett gemensamt projekt mellan avdelningarna för penningpolitik och för finansiell stabilitet för att belysa relationen mellan bostadsmarknaden och uppgifter och mål (se vidare beskrivningen i avsnittet Ett säkert och effektivt betalningsväsende). Ur ett penningpolitiskt perspektiv avsåg utredningen att bland annat belysa hur centralbanker ska förhålla sig till utvecklingen av tillgångspriser och vilken roll penningpolitiken kan och bör ha för att påverka en oönskad utveckling av kreditvolymer och fastighetspriser.