frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — Huruvida en åklagare tenderar att se alltför positivt på en mord- 2 012 /1 3:JO1 dömd persons begäran om ny prövning är något som det är mindre angeläget för JO att granska. I beslutet framhålls även att det är rätten, inte åklagaren, som är ansvarig för bedömningen av en resningsansökan (se s. 129, dnr 4356- 2011). Att upprätthålla offentlighetsprincipen är som bekant en för JO viktig uppgift. Några ärenden rörande detta finns med i ämbetsberättelsen. Ett av dem gällde en kommun som anlitat ett konsultföretag för personalrekrytering (s. 464, dnr 6168-2010). Kommunen och kommunstyrelsens ordförande kritiserades för att handlingar som förvarades hos konsultföretaget inte behandlats som all- männa handlingar. Regeringsrätten, numera , har lagt fast de principer som ska gälla i ärenden av detta slag. Eftersom det finns tendenser till att rekryteringsärenden läggs ut på konsulter just i syfte att kringgå offentlighetsprincipen bör dessa principer tillämpas strängt. Två granskningsärenden har gällt tjänstemän med särskilt ansvar för in- formationsfrågor som lämnat felaktiga uppgifter till journalister. I det ena fallet var det en presstalesman vid (s. 467, dnr 2497- 2011), i det andra Arbetsförmedlingens presstab (s. 469, dnr 2951-2011). I bägge fallen blev journalisterna utan information de hade rätt att få tillgång till. Att lämna ett felaktigt besked i en fråga som rör den grundlagsfästa rätten att ta del av allmänna handlingar är allvarligt, inte minst om det lämnas av någon som har till uppgift att för myndighetens räkning besvara just sådana frågor. Ett tämligen särpräglat ärende gällde en chefsjurist vid polisen i som anmäldes för ett slags domstolstrots. Hon hade enligt anmäla- ren inte rättat sig efter det att kammarrätten överprövat hennes beslut om att inte lämna ut handlingar. Anmälan överlämnades till åklagare som inledde en förundersökning. Efter viss utredning, bl.a. förhör med chefsjuristen, lades förundersökningen ned. Därefter gjordes en bedömning även hos JO. Den resulterade i att saken fick bero med den granskning som chefsjuristen redan hade fått genomgå, se vidare s. 471, dnr 685-2012. De anmälningar JO mottar i utlänningsärenden gäller sådant som det från JO:s synpunkt finns skäl att ägna stor uppmärksamhet åt, eftersom de beslut som fattas ofta får mycket ingripande konsekvenser för dem som berörs. Ut- länningslagstiftningen är därför ett viktigt granskningsområde, där vi lägger ned åtskilligt arbete på att så långt våra resurser räcker förvissa oss om att myndigheterna handlar i enlighet med de regler som gäller. Ett av de ärenden som utreddes gällde en asylsökande som enligt beslut av Migra- tionsverket skulle utvisas till . i sände honom i stället på eget bevåg till . Genom sitt självsvåldiga agerande satte polismyndigheten rättssäkerheten i asylprocessen ur spel. Den kritik som riktades mot myndigheten var därför av allvarligt slag, se s. 263, dnr 6051- 2010. 2 012 /1 3:JO1 I utlänningsärenden behöver domstolar och myndigheter ibland hjälp av utrikesförvaltningen med att kontrollera sådant som åberopas av asylsökande. I ett sådant fall bad en migrationsdomstol en ambassad om hjälp med att be- döma om vissa handlingar var äkta (s. 265, dnr 258-2011). Den asylsökande, som anmält saken till JO, hävdade att kontrollen medfört att uppgifter om honom röjts för myndigheterna i det land han var på flykt från, vilket orsakat stor skada. kunde inte närmare visa hur kontrollen gått till. Det gick därmed inte att utesluta att anmälarens uppgifter var riktiga. I beslutet framhålls att kontroller av detta slag måste utföras med stor försiktig- het och med beaktande av vilka risker de kan medföra för den enskilde. På kommuns webbplats publicerades efter valet en text om en manifestation som var riktad mot att ett nytt parti, Svenskarnas parti, hade valts in i kommunfullmäktige. Publiceringen var beslutad av kommunchefen. För verksamhet gäller regeringsformens grundläggande bestäm- melse om att det allmänna ska iaktta saklighet och opartiskhet. Detta hindrar i och för sig inte att en kommuns webbplats kan innehålla debattinlägg och andra opinionsyttringar, under förutsättning att den som helhet uppfyller kra- ven på saklighet och opartiskhet. Det kan exempelvis ordnas så att någon del av webbplatsen upplåts för opinionsyttringar av olika slag i enlighet med klart fastställda regler som tillämpas lika för alla. I detta fall rörde det sig om ett politiskt upprop från företrädare för ett antal av de i kommunfullmäktige representerade partierna, med udden riktad mot ett annat i kommunfullmäkti- ge representerat parti. Kommunen själv framstod som avsändare. En sådan användning av kommunens webbplats står i strid med kravet på opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Kommunchefen och Kommunstyrelsen i Gräs- torps kommun kritiserades därför, se s. 485, dnr 6219-2010. i beslutade inför valet att skulle användas som röstningslokal. Flera partier hade bokat in partipolitiska aktiviteter i anslutning till röstmottagningsstället. Av valla- gen framgår dock att det inte på detta sätt får förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val. Med hänsyn till att nämnden beslöt att genomföra röstningen trots kännedom om att politiska aktiviteter skulle förekomma invid röstnings- lokalen var kritiken av allvarligt slag, se s. 487, dnr 5409-2010. I ett annat beslut rörande valet kritiserades i kommun, se s. 490, dnr 5161-2010. Beslutet anknyter till den granskning som gjordes i JO 2010/11 s. 284. Se även följande beslut på : 5127- 2010, 5260-2010 och 5668-2010. genomförde en omfattande klassificering av stadens be- byggelse, innefattande k-märkning av byggnader som bedömdes värdefulla. En person boende i anmälde att hans hus klassificerats på detta sätt utan att han fått göra sin röst hörd och att beslutet fick stora ekonomiska konsekvenser för honom genom att det begränsade hans möjligheter att bygga till m.m. Jag kunde konstatera att förslag om införande av kultur- 2 012 /1 3:JO1 minnesmärkning avvisats i lagstiftningssammanhang. Icke författningsregle- rad kulturminnesmärkning av enskilda byggnader som i praktiken innebär bygglovsrestriktioner bör då inte heller förekomma. , som ansvarade för projektet, kritiserades därför, se s. 398, dnr 5716-2010. En arbetslöshetskassa tillämpade en praxis som innebar att den som tillerkänts arbetslöshetsersättning men inte gav in en s.k. årsanmälan fick sina utbetal- ningar stoppade. Denna praxis saknade stöd i lag, något som krävs för att avbryta en pågående ersättningsperiod. Kassan kritiserades för detta, liksom för att den underlåtit att fatta ett formligt beslut i det aktuella ärendet, se s. 245, dnr 2367-2011. 2 012 /1 3:JO1 Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidtagande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndighet. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riks- dagens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänste- mäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns intagen som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns intagen som bila- En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bilaga 8. Bilaga 9 innehåller sakregister. Bilaga 10 innehåller en engelskspråkig sammanfattning. 2 012 /1 3:JO1 Kritik mot en rådman vid med anledning av agerandet i ett mål om umgänge med barn m.m. (Dnr 222-2011) begärde i en anmälan jämte komplettering att JO skulle granska Social- nämndens i och tingsrätts m.fl. handläggning med anledning av en vårdnadstvist. Klagomålen såvitt avser domstolen är föremål för mitt ställningstagande i detta ärende. G.B:s klagomål i övrigt, bl.a. mot socialnämnden, har varit fö- remål för ställningstagande av JO (JO:s ärende 6882-2010). När det gäller klagomålen mot domstolen uppgav G.B. i huvudsak följan- de. var part i ett mål om vårdnad m.m. rörande sonen . före huvudförhandlingen i målet ringde rådmannen upp H.N:s ombud och meddelade att H.N. inte skulle få träffa sin son som avtalat. att ringa till sin son och säga att de inte kunde träffas samt att han som förklaring till detta skulle säga att pappa har mycket att göra och hinner inte träffa dig på mån- dag. Därefter sade att om inte H.N. samarbetar och gör som hon sagt så kommer det att vara till nackdel för H.N. Journalanteckningar från tillfördes akten. Vidare inhämta- des handlingar i tingsrätts mål T 731-10, bl.a. dom , protokoll från muntlig förberedelse och dagboks- blad. Följande kom fram. var svarande i ett mål om vårdnad m.m. rörande parternas son M. Genom ett interimistiskt beslut beslutade tingsrätten att M. skulle ha rätt till umgänge med H.N. med bistånd av personal från social- tjänstens öppenvård efter skolans slut fram till . Huvud- förhandling skulle hållas i målet med början . En sektionschef vid socialförvaltningen beslutade att ställa in öppenvårdsarbetet hos H.N., vilket en familjerättssekreterare un- derrättade tingsrätten om vid ett telefonsamtal med . Familjerättssekreteraren upprättade med anledning av telefon- samtalet följande journalanteckning. Med anledning av att sektionschef , öppenvården har beslutat att ställa in öppenvårdsarbetet hos H.N. den 23/11 ringer ut upp . tar kontakt med H:s ombud . som senare ringer upp ut. kommer att föreslå H.N. att han avstår um- 2 012 /1 3:JO1 bekräftar senare under em att H.N. Huvudförhandling hölls i målet till . Muntliga upplysningar inhämtades från enligt följande. Hon kommer väl ihåg det aktuella målet och minns även att det varit kontak- ter mellan henne, familjerätten, svarandeombudet och svaranden inför det umgänge som skulle ske . Hon blev uppringd av familjerätten som meddelade att deras chef hade be- slutat att ställa in öppenvårdsarbetet med den aktuella pappan och att det således inte kunde ske något umgänge med kontaktperson enligt tingsrättens beslut. Som hon uppfattade det hade pappan vid tidigare umgängestillfällen uppträtt på ett sätt som gjorde att det både av arbetsmiljöskäl och med hänsyn till barnet inte var lämpligt med fortsatt umgänge. Familjerätten ville därför att tingsrätten skulle fatta beslut om att det inte skulle vara något umgänge. tyckte att det skulle vara olyckligt om rätten skulle behöva pröva frågan om umgänge igen så nära inpå huvudförhandlingen, som skulle börja dagen efter det aktuella umgängestillfället. Hon föreslog därför att hon skulle kontakta pappans ombud och höra om de inte kunde hitta en samförståndslösning bestående i att pappan avstod umgänge den 29 novem- ber. Vid kontakten med pappans ombud nämnde hon att avstående kunde ses som ett tillfälle för pappan att visa att han hade förmåga att samarbeta i frågor som rörde barnet. Hon fick besked från pappans ombud att han skulle avstå umgänget. Pappan ringde sedan och uppgav att barnets mamma hade sagt att han fick träffa barnet. Hon meddelade honom att tingsrättens interimistiska beslut om umgänge med kontaktperson alltjämt gällde och att tingsrätten inte hade för avsikt att fatta nytt beslut i umgänges- frågan före huvudförhandlingen. Hon har inte sagt till pappans ombud att pappan kunde säga till barnet att pappa har mycket att göra och inte hinner träffa dig och inte heller sagt att om inte pappan samarbetar och gör som hon sagt så kommer det att vara till nackdel för honom i målet . Hon anser i efterhand att hon borde ha dokumenterat kontakterna ovan ge- nom anteckningar i dagboken. Hon har inte haft någon avsikt att undanhålla informationen för någon. Ärendet remitterades till tingsrätten som bereddes tillfälle att komplettera de upplysningar som lämnat rörande sina kontakter med och parterna eller deras ombud. Tingsrätten anmodades vidare att redovisa sin bedömning av hur handlagt den fråga som uppkom genom att underrättade tingsrätten om att öppen- vårdsarbetet hade avslutats. Tingsrätten (lagmannen ) kom in med ett remissvar till vilket fogades ett yttrande av . lämnade följande förtydligande till de uppgifter som lämnats muntligen. För att undvika att någon incident skulle inträffa med M. efter skolan tog jag kontakt med jur.kand. och förklarade situationen. Hon tog kontakt med sin huvudman och återkom att H.N. var införstådd med att det inte skulle bli något umgänge , men att han ville att M. skulle få ringa till 2 012 /1 3:JO1 honom för att han själv skulle få möjlighet att förklara för sin son varför det inte kunde bli något umgänge. svarade bl.a. följande. Inledningsvis vill jag som domstolschef och domare beklaga att det upplevs att domstolen inte beaktar allas likhet inför lagen eller iakttar saklighet och opartiskhet. Jag ber därför om ursäkt. Vid kontakter med socialtjänst och parter eller deras ombud är det viktigt och ett krav att dessa dokumenteras i minnesanteckningar, tjänsteanteckning- ar eller i vårt verksamhetsstöd händelser. Anledningen till kontakten, vad som förekom vid kontakten samt om något handläggningsbeslut medde- lats bör antecknas. Vidare bör anteckningarna eller uppgifter kommuniceras med motparten. Allt för att möjliggöra insyn och ge motparten en möjlighet att reagera om något upplevs felaktigt eller för att komplettera med sin in- ställning och underlag för den. Kommunikation med part bör ske med uppgi- vet behörigt ombud. För det fall part av något skäl delgetts eller kontaktats eller själv inkommit med uppgifter bör behörigt ombud genast underrättas. Frågor om vårdnad, boende och umgänge som handläggs i domstol är in- dispositiva mål. Tingsrätten har en skyldighet att utreda sakförhållandena. I samband med en muntlig förberedelse förordnade tingsrätten interimistiskt att M. ägde rätt till umgänge med H.N. med bistånd från personal från öppenvård efter skolans slut fram . Tingsrätten beslöt vidare att huvudförhandling skulle äga rum med fortsättning . infördes en bestämmelse i om umgäng- esstöd. Där sägs att när rätten beslutar om umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med får rätten, om barnet har behov av det, beslu- ta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget (umgängesstöd). Ett sådant beslut ska gälla för . Vidare ska social- nämnden efter rättens beslut om umgängesstöd utse en viss person att med- verka vid umgänget. har således en skyldighet att utse viss person att medverka vid umgänge sedan domstolen fattat beslut om umgäng- esstöd, se prop. 2009/10:192. Det är mot denna bakgrund underrättelsen från om att öp- penvårdsarbetet med H.N. ställts in får ses. Rådmannen fick således information att förutsättningarna för hennes interimistiska för- ordnande inte längre fanns. Denna information skulle ha dokumenterats. Tingsrätten borde på befintligt underlag ha omprövat sitt interimistiska be- slut. Sedan borde parterna beretts tillfälle yttra sig över uppkommen situation inom viss begränsad tid för att tingsrätten därefter skulle ompröva det senaste interimistiska förordnandet. Tingsrätten kunde också berett par- terna tillfälle yttra sig över uppkommen situation inom viss begränsad tid för att först därefter ompröva sitt beslut . Rådmannen hanterade den uppkomna situationen praktiskt genom att kontakta H.N:s ombud. Det går inte att klarlägga vad som sades eller meddelades vid den kontakten. Det borde förts anteckningar om samtalet och dessa borde ha kommunicerats med motparten. Vid H.N:s kontakt med rådmannen gällde tingsrättens interimistiska förordnande, dvs. att M. ägde rätt till umgänge med H.N. med bistånd från personal från social- tjänsten öppenvård efter skolans slut fram . Även detta sam- tal borde ha dokumenterats. H.N:s ombud skulle ha underrättats om vad som avhandlades vid kontakten. Motparten skulle också ha fått del av uppgifterna. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret och uppgav bl.a. att Lise- genom sina kontakter inte hade varit neutral utan hade tagit ställning mot H.N. 2 012 /1 3:JO1 I ett beslut anförde JO följande. Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen ska en domstol i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Bestämmelsen omfattar inte bara hur en sak rent faktiskt har handlagts och vilka verkliga skäl som ligger bakom ett beslut eller ett annat handlande från en domstol. Även hur domstolens agerande uppfattats är av betydelse. Man talar ibland om en subjektiv och en objektiv sida av grundlagsbestämmelsen. Det subjek- tiva är hur domstolen själv anser sig ha agerat medan det objektiva är hur domstolens agerande kan uppfattas utifrån (se och , Regerings- formen en kommentar, 2010, s. 59). Enligt 6 kap. 20 § första stycket (FB) får rätten i ett pågå- ende vårdnadsmål, om det behövs, besluta om vårdnad, boende eller umgänge för tiden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avta- let har godkänts av socialnämnden. Ett sådant beslut benämns ett interimis- tiskt beslut. Innan ett interimistiskt beslut meddelas ska motparten få tillfälle att yttra sig (6 kap. 20 § andra stycket FB). När rätten beslutar om umgänge med en förälder som barnet inte bor till- sammans med får rätten enligt 6 kap. 15 c § första stycket FB besluta att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget (umgänges- stöd). Av tredje och fjärde styckena i bestämmelsen framgår att socialnämn- den efter rättens beslut om umgängesstöd ska utse en viss person att medver- ka vid umgänget samt att nämnden ska följa upp hur umgänget fungerar och verka för att stödet inte består längre än nödvändigt. Ett beslut om umgängesstöd är en del av umgängesbeslutet. Det innebär att det för verkställighet av umgängesbeslutet är nödvändigt att personen som är utsedd av socialnämnden medverkar (prop. 2009/10:192 s. 29). Av 5 § förordningen (1996:271) om mål och ärenden i allmän domstol framgår att det under handläggningen av ett mål eller ärende fortlöpande ska registreras vilka handlingar som kommer in till domstolen, vilka åtgärder som domstolen utför i målet eller ärendet och vad som i övrigt förekommer i detta eller i samband med överklagande av ett meddelat avgörande. Jag vill inledningsvis nämna att tingsrättens dom och beslut i sak inte föranle- der något uttalande från min sida. Min granskning har i stället avsett tingsrät- tens handläggning med anledning av att familjerätten meddelade att öppen- vårdsarbetet ställts in och att det inte var lämpligt med fortsatt umgänge. Tingsrätten beslutade att umgänget mellan barnet . och H.N. skulle äga rum med bistånd från personal från öppen- vård. Detta beslut får anses utgöra ett beslut enligt 6 kap. 15 c § FB om att en person som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget. före det umgängestillfälle som skulle äga rum kontaktades den ansvariga domaren av fa- 2 012 /1 3:JO1 miljerätten som hade beslutat att ställa in öppenvårdsarbetet. har uppgett att familjerätten ville att tingsrätten skulle fatta beslut om att det inte skulle vara något umgänge. Eftersom huvudförhandlingen skulle påbörjas föreslog hon i stället att hon skulle kontakta H.N:s ombud för att höra om de kunde nå en samförståndslösning bestående i att pappan avstod umgänge . En sådan kontakt ägde också rum och H.N:s ombud meddelade efter kontakt med sin klient att denne skulle avstå från umgänget. Inte någon av dessa kontakter har dokumenterats i må- let. Jag vill först instämma i vad tingsrätten angett om vikten av att domstolen dokumenterar muntliga kontakter med (familjerätten), parter eller ombud. Jag noterar även att uppgett att hon borde ha dokumenterat de samtal hon hade. När det sedan gäller familjerättens besked till domstolen kan jag konstatera att avsikten synes ha varit att underrätta tingsrätten om den uppkomna situa- tionen samt att få tingsrätten att agera. Vilka närmare omständigheter som låg bakom familjerättens ställningstagande har emellertid inte framkommit. Med anledning av familjerättens besked tog kontakt med H.N:s ombud. har uppgett att detta gjordes i syfte att försöka få till stånd en samförståndslösning bestående i att H.N. skulle avstå från umgänge den aktuella dagen. Det går inte att i efterhand utreda exakt vad som sades vid telefonsamtalet. har emellertid uppgett att hon sade till H.N:s ombud att ett avstående kunde ses som ett tillfälle för H.N. att visa att han hade förmåga att samarbeta i frågor som rörde barnet. En domare får aldrig uppträda så att hans eller hennes opartiskhet kan sät- tas i fråga. I det ligger att domaren måste vara varsam med vad han eller hon säger och skriver. Domaren måste också agera öppet och på samma sätt i förhållande till båda parter. Jag har förståelse för att i den uppkomna situationen kände ett behov av att handla snabbt, inte minst av hänsyn till barnets bästa. Lämpligheten av att en domare dagarna före en huvudförhandling i saken tar kontakt med ombudet med det syfte som Lise- uppgett kan emellertid ifrågasättas. En sådan kontakt kan innebära en risk för att parten upplever sig utsatt för en press från domstolens sida att handla på ett visst sätt för att kunna ha utsikt att vinna framgång i rättegången. uttalande vid samtalet att ett avstående kunde ses som ett tillfälle för H.N. att visa att han hade förmåga att samarbeta i frågor som rörde barnet skulle även kunna tolkas som att gav H.N. råd om hur han skulle förhålla sig för att nå framgång vid den kommande huvudförhandlingen. Även av det skälet måste agerande ifrågasättas. Samtalet kan således uppfattas som att inte var opar- tisk. Hon har alltså inte fullt ut efterlevt kravet i 1 kap. 9 § regeringsformen att en domstol ska iaktta opartiskhet i sin verksamhet. Som jag tidigare varit inne på har hon också brustit vad gäller dokumentation. Hon förtjänar därför kritik. 2 012 /1 3:JO1 Vad som i övrigt har kommit fram i ärendet ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Allvarlig kritik mot en rådman vid Attunda tingsrätt för det sätt på vilket han avfattat domen i ett brottmål m.m. (Dnr 511-2011) framförde i en anmälan klagomål mot rådmannen vid Attunda tingsrätt och uppgav att han inte hade agerat opartiskt i ett mål om misshandel i vilket M.J. Enligt hennes uppfattning visade sig bristande opartiskhet dels i hur han hade utformat domskälen, dels i hur han agerade vid huvudförhandlingen i målet. Bland annat Attunda tingsrätts dom i mål B 7507-09 och dom i mål B 4621-10 begärdes in och granskades. Av utredningen framgick att P.A. åtalades för att ha misshandlat sin dåvarande hustru , som biträdde åtalet och förde skadeståndstalan. Tingsrättens dom, som meddelades , inleds med ett avsnitt rubricerat Bakgrund i vilket redogörs för händelser som föregick den åtalade gärningen. Bland annat anges följande. före bröllopet hade de ett planeringsmöte inför bröllopet i vil- ket M.J. deltog som huvudpersoner. bröt emellertid överras- kande upp innan mötet var slut. Den föregivna anledningen var att hon skulle träffa en gammal tjejkompis. Händelsevis blev M.J. och hennes sällskap sedda av en av P.A:s kamrater. Det visade sig då att M.J:s sällskap ingalunda var någon gammal tjejkompis utan den välbeställde hedgefondför- valtaren C., från . De är bekanta . Allteftersom tiden gick och han inte hörde något ifrån M.J. blev han orolig. Kvällen övergick till natt. Han oroade sig för att allt kanske inte stod rätt till och började ringa till hennes två mobiltelefoner, som hon emellertid inte sva- rade på. Han fortsatte med att skicka flera sms, och frågade bl.a. var hon var. Enligt vad M.J. uppgivit vid förhör under förundersökningen stängde hon då av telefonen.