frsrdg · GZ04RR1 · 2012-01-01 00:00:00 — Utvärderingen av projektet i visade på svårigheter att utvärdera måluppfyllelsen med de oklara planeringsförutsättningar som fanns då projektet inleddes. När det gäller visar utvärderingsrapporten att det har funnits brister både i förmågan och i engagemanget att ta emot stöd för att utvecklas till en modern revisionsmyndighet. Samarbetet med the Accounting Chamber of (ACU) har fortsatt varit vilande beroende på meningsskiljaktigheter inom ACU i fråga om införande av en modern finansiell revision. I ovan nämnda projekt ligger svårigheterna i första hand utanför kontroll. har insatser gjorts för att förnya och utöka projektportföljen. Löpande informationsutbyte med och Sida har ägt rum om pågående projekt och om nya tilltänkta samarbetspartners. Arbetet med att undersöka förutsättningarna för samarbete med de nationella revisionsorganen i , och har, som ovan nämnts, resulterat i tre nya samarbetsprojekt. Arbetet med att undersöka förutsättningarna för samarbete med de nationella revisionsorganen i , och befinner sig i en första fas vid utgången av 2011. ordnade , i egenskap av samarbetspartner inom utvecklingssamarbetet, ett seminarium i tillsammans med den estniska revisionsmyndigheten om införande av nya ISSAI för Financial audit och Compliance audit. Deltagare var nationella revisionsmyndigheter i . Kvalitetssäkring har det pågående arbetet med metod- och kvalitetsutveckling fortsatt. Ett steg mot ökad harmonisering av projektverksamheten är bland annat framtagandet av en vägledning för internationellt utvecklingssamarbete (VIS). VIS:en har vidareutvecklats och fattades beslut om en ny version som bland annat reglerar hur projekten ska planeras, genomföras, redovisas och följas upp. Utveckling av strategier och principer för de områden som normalt omfattas av det stöd som ger till samarbetspartner fortsatte . Det handlar bland annat om att utforma dokument som ett stöd i det löpande arbetet och om att anordna nätverksträffar där diskussioner förs kring metoder, principer och erfarenheter i arbetet med att utveckla revision i samarbetsprojekten. Nätverksträffarna är ett viktigt inslag för att uppnå enhetlighet i arbetet, stärka medarbetarnas kompetens och skapa förutsättningar för god kvalitet i projekten. Kostnader för internationellt utvecklingssamarbete TABELL 12 KOSTNADER FöR DET INTERNATIONELLA UTVECKLINGSSAMARBETET 2009 2011 (TKR) SAMT UPPGIFTER OM NäR DEN NUVARANDE PROJEKTFASEN AVSLUTAS 2011 2010 2009 Avslut AFROSAI-E 13 178 11 508 10 471 Bosnien 2 572 3 258 5 479 4 152 3 576 271 1 919 0 0 1 782 0 0 Kosovo 1 994 0 0 3 285 4 354 4 741 6 971 8 782 9 419 Övriga projekt 4 066 5 729 7 307 Summa 39 918 37 207 37 687 TABELL 13 REDOVISADE TIMMAR FÖR INTERNATIONELLT UTVECKLINGSSAM ARBETE 2009 2011 2011 2010 2009 Summa 27 785 24 064 23 227 Såväl kostnader som redovisade timmar inom det internationella utvecklingssamarbetet är högre jämfört med föregående år. Det högre utfallet är ett resultat av en ökad aktivitetsnivå i verksamheten. Gemensamma kostnader i utvecklingssamarbetet Det internationella utvecklingssamarbetet bär gemensamma kostnader enligt samma modell som i övrigt för att uppnå en ändamålsenlig fördelning av myndighetsgemensamma kostnader. De gemensamma kostnaderna inom utvecklingssamarbetet består av myndighetsgemensamma och enhetsgemensamma kostnader samt indirekta kostnader för inlånad personal. TABELL 14 DE GEMENSAMMA KOSTNADERNAS DEL AV ANSLAGSBELASTNINGEN FöR INTERNATIONELLT UTVECKLINGSSAMARBETE 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Budgeterad anslagsbelastning 41 200 41 200 41 200 Anslagsbelastning 40 317 37 281 37 538 varav gemensamma kostnader 12 072 11 015 11 389 De gemensamma kostnadernas andel av anslagsbelastningen ligger kvar på samma nivå som föregående år. Omvärldsriktad verksamhet Mål Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat, och att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. Verksamhetsgrenen omfattar de instruktionsenliga uppgifter som har i rollen som nationellt revisionsorgan. Som sådant företräder den statliga revisionen i olika sammanhang i utvecklingen av revisionens profession, uppgifter och roll i samhället. Målet för verksamhetsgrenen är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt samt att öka genomslaget för verksamhet. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning har en omfattande samverkan med revisionsorgan i andra länder genom deltagande i olika organisationer och arbetsgrupper. Nationellt har kontakterna med legat på en hög nivå främst genom föredragningar av aktuella granskningar men även genom att informerat om verksamheten. Härutöver har arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser. Återkommande uppgifter i form av Riksrevisorernas årliga rapport, , granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. bedömning är att de olika aktiviteterna inom den omvärldsriktade verksamheten har förmedlat kunskap om revisionens roll och resultat, bidragit till revisionens utveckling och därmed ökat förutsättningarna för genomslag för verksamhet. Internationell revision, samverkan och kontakter deltar som nationellt revisionsorgan i internationellt samarbete. Myndigheten är medlem i INTOSAI och andra multilaterala nätverk och organisationer inom revisionsområdet. Dessutom deltar i bilateralt utbyte och revision av internationella organisationer samt samverkar med Europeiska revisionsrätten och de nationella revisionsorganen inom EU när det gäller granskning av EU-medel. Det kan nämnas att ett initiativ som de nordiska riksrevisorerna tog om INTOSAI:s roll i aktuella och betydande globala utmaningar nu har resulterat i ett beslut från att utreda frågan. har deltagit i flera av INTOSAI:s kommittéer och arbetsgrupper, bland annat i syfte att bidra med och ta del av metoder och erfarenheter som kan användas i den egna granskningsverksamheten och för att bidra med egna kunskaper och erfarenheter. Vidare stod värd för EUROSAI:s miljöarbetsgrupps årliga möte. Mötet samlade närmare 60 deltagare från 30 nationella revisionsorgan. deltog i en peer review av . Dessutom deltog i en peer review av den finska revisionsmyndigheten, som avslutas . har mottagit 14 besök från främst revisionsorgan, parlament och regeringar. Vidare har besvarat mer än 50 enkäter och frågor från andra länders revisionsorgan. har Europeiska revisionsrätten genomfört sex granskningsbesök i . samarbetar i enlighet med Lissabonfördraget med Europeiska revisionsrätten och medverkar med observatörer vid dess granskningsbesök i . har granskat fem nordiska institutioner i enlighet med den så kallade domicillandsprincipen och varit medlem i revisionskommissionen i samt medlem av revisionskollegiet för EU:s försvarssamarbete . Revisionsåtagandena i och har avslutats. Financial Audit Subcommittee är ordförande i (). Uppdraget är att leda arbetet med att utveckla internationella riktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International (). För att genomföra åtagandet som ordförande har ett sekretariat som leder samordningen och det praktiska utvecklingsarbetet. Efter att FAS riktlinjer antogs av 2010 har arbetet inriktats mot att skapa medvetenhet om riktlinjerna och att bidra till implementering av riktlinjerna i INTOSAI:s medlemsländer. En stor del av arbetet inom FAS har även innefattat en nödvändig revidering av andra standarder inom INTOSAI som inte har ansetts vara konsistenta med de nya riktlinjerna. Dessutom pågår ett utvecklingsarbete inom IAASB, där FAS även har aktiv medverkan för att bevaka och tillförsäkra den offentliga sektorns perspektiv och behov. Arbetets inriktning följer den arbetsplan som fastställts av relevant kommitté inom INTOSAI. Resursbehovet kommer sannolikt successivt att minska . Nationell omvärldsriktad verksamhet I den nationella omvärldsriktade verksamheten ingår bland annat kontakter med utskott och kanslier. har också publicerat Riksrevisorernas årliga rapport, samt granskningsplan 2011/2012. Externa kontakter och seminarier En god kunskap i omvärlden om roll och uppgift är en viktig förutsättning för att nå uppsatta mål inte minst när det gäller att nå ökad verkningsgrad. Utöver kontakterna med anledning av pågående eller genomförd granskning har träffat utskott och utskottskanslier i syfte att informera om verksamheten och planerade insatser. En externt utförd mätning av hur uppfattas av bland annat riksdagsledamöter visar en positiv syn på arbete. Riksrevisorerna har även besökt departement och myndighetschefer samt arrangerat frukostmöten på som ett 30-tal myndighetschefer deltagit i. Den årliga konferensen vänder sig till myndighetschefer, högre tjänstemän inom statsförvaltningen, politiker och medarbetare. Årets tema var Staten, förtroendet och medborgarna. Tillsammans med , kommuner och landsting, Far och kommunala yrkesrevisorer anordnade konferensen för personer som är verksamma inom revisionsområdet i offentlig sektor. Konferensen arrangerades för och drygt 200 personer deltog. medverkade även på i . Myndigheten deltog med en utställningsmonter och arrangerade två seminarier. Under Almedalsveckan deltog riksrevisorerna i flera paneldiskussioner. har deltagit i och arrangerat ett antal seminarier och konferenser i syfte att informera om verksamhet och att inhämta information från andra personer och organisationer. Instruktionsenliga uppgifter I Riksrevisorernas årliga rapport presenteras de viktigaste iakttagelserna från den årliga revisionen och från effektivitetsrevisionen. rapport redovisades de viktigaste slutsatserna inom de avslutade strategierna hållbara transfereringar och effektiv förvaltning. I Uppföljningsrapport redovisades en djup uppföljning av tio äldre granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och en översiktlig uppföljning av 62 nyare granskningsrapporter. Uppföljningen visade att i stort sett samtliga rapporter har medfört någon form av åtgärd som oftast ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. När det gäller den årliga revisionen visade uppföljningen att de myndigheter som fått en invändning i revisionsberättelsen vidtagit relevanta åtgärder för att komma till rätta med problemen. Uppföljningsrapporten innehöll också en slutredovisning av hur behandlat de granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen som publicerats under 20032010. Vidare redovisades hur har behandlat framställningar och redogörelser som lämnat samt vilka granskningsrapporter som regeringen angett som avslutade i budgetpropositionen . Granskningsplan 2011/lämnades och anpassades därmed till riksdagsåret. Planen gavs därutöver ett delvis nytt innehåll jämfört genom att riksrevisorerna redogjorde för sin syn på mandatet, väsentliga tendenser i omvärlden och hur dessa påverkar revisionens närmare inriktning. Ett viktigt underlag för granskningsplanen men också för det interna professionella samtalet har varit utarbetandet av några interna skrifter om centrala förändringar som kan påverka revisionen (Effektivitetsrevision i en ny omvärld, Trender, förändringar och utmaningar i omvärlden och Effektivitetsrevision roll, möjligheter och gränser). företräder den statliga revisionen i olika sammanhang, till exempel i frågor om styrning och revision. Myndigheten har även genom sin granskning kunskap om förhållanden inom en mängd olika områden. lämnades 12 (15) remissyttranden, bland annat om huvudbetänkande och om sanktionsavgifter på trygghetsområdet. Kostnader för omvärldsriktad verksamhet TABELL 15 KOSTNADER OCH INTäKTER FöR OMVäRLDSRIKTAD VERKSAMHET OCH FöR INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2009 2011 (TKR) Kostnader Intäkter Kostnader Intäkter Kostnader Intäkter Omvärldsriktad verksamhet 29 977 995 28 994 1 Internationell omvärldsriktad verksamhet 20 688 990 19 115 1 Internationell revision, samverkan o kontakter 16 197 252 12 956 130 12 453 33 Financial Audit 4 490 738 6 159 902 6 646 701 Nationell omvärldsriktad verksamhet 9 289 4 9 880 2 7 205 36 Instruktionsenliga uppgifter 4 451 0 5 419 0 3 593 0 Externa kontakter 3 337 0 3 495 0 2 192 0 Seminarier 1 502 4 966 2 1 420 36 Internationell uppdragsverksamhet 164 59 110 105 416 509 Summa 30 141 1 053 29 104 1 139 26 720 1 279 2011 2010 2009 TABELL 16 TIMMAR FöR OMVäRLDSRIKTAD VERKSAMHET OCH FöR INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2009 2011 2011 2010 2009 Omvärldsriktad verksamhet 24 890 24 811 22 087 Internationell omvärldsriktad verksamhet 17 092 17 137 15 757 Internationell revision, samverkan o kontakter 13 205 11 526 9 941 Financial Audit 3 887 5 610 5 816 Nationell omvärldsriktad verksamhet 7 798 7 674 6 330 Instruktionsenliga uppgifter 4 665 5 163 4 202 Externa kontakter 2 117 1 693 857 Seminarier 1 016 818 1 270 Internationell uppdragsverksamhet 164 100 413 Summa 25 054 24 911 22 500 Kostnaderna för internationell omvärldsriktad verksamhet har ökat . Ökningen avser internationell revision, samverkan och kontakter och beror på att medverkat i ett antal peer review av andra länder samt stått som värd för ett internationellt möte inom . Kostnaderna för FAS har minskat, vilket är enligt plan då arbetet har gått in i en ny fas och färre personer varit inblandade i verksamheten. Inom den nationella delen har kostnaderna för instruktionsenliga uppgifter minskat, medan kostnaderna för seminarier har ökat främst för och konferensen . Kostnaderna för konferenser varierar mellan åren eftersom de inte hålls . Avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd och ett uppdrag i som syftar till att introducera effektivitetsrevision och att stimulera samverkan inom effektivitetsrevisionen med andra revisionsorgan i regionen. TABELL 17 INTäKTER OCH KOSTNADER FöR AVGIFTSFINANSIERAD INTERNATIONELL UPPDRAGSVERKSAMHET 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Intäkter 59 105 509 Kostnader 164 110 416 Summa -105 -4 94 parlamentariska råd inrättades . Rådet övertog uppgiften att följa granskningsverksamheten från som lades ner /2011. Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd som ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. Inga suppleanter ska finnas. parlamentariska råd har följt granskningsverksamheten i enlighet med regelverket. Rådet har fått en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare har information lämnats om årsredovisning , Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen 2011/12 och om det internationella utvecklingssamarbetet. Riksrevisorerna har också löpande redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Rådet har haft fem sammanträden . En arbetsordning har antagits. Det består av följande ledamöter: (KD), ordförande (S), vice ordförande, ledamot (M) (MP) (FP) (C) (SD) (V) (S), ledamot 2011-01-012011-05-04 Vetenskapliga rådet Det vetenskapliga rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Frågor som tagits upp har företrädesvis behandlat kvalitet och val av metod i granskningsarbetet. Det vetenskapliga rådet har engagerats för diskussioner om publicerade granskningsrapporter, pågående granskningar och förstudier från effektivitetsrevisionen, och Riksrevisorernas årliga rapport. Den granskning av kvaliteten i granskningsrapporterna som löpande genomförs av har också diskuterats. Normalt deltar de berörda projektgrupperna i diskussionerna. De skriftliga underlag som tas fram till rådets möten samt minnesanteckningar finns tillgängliga på intranät. Rådet har haft två möten, och har i likhet haft stort utbyte av det vetenskapliga rådets arbete. Det vetenskapliga rådet består av följande ledamöter: , professor, , professor, i , professor, , professor, , professor, i , professor, (ledamot även tidigare) , professor, Kompetens och personal I detta kapitel redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessutom redovisas här personalstatistik, sjukfrånvaro, arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa. Sammanfattande bedömning arbetar för att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning vilket också är en förutsättning för att myndigheten ska uppfattas som en attraktiv arbetsplats och arbetsgivare. För att behålla en tillfredsställande kompetensförsörjning satsar bland annat på vidareutbildning inom professionen, ledarutveckling och justering av ingångslöner. är en viktig indikator som visar hur de anställda uppfattar sin arbetsplats. De brister som framkom i den senaste medarbetarundersökningen har följts upp och åtgärder har inarbetats i den löpande verksamheten . har haft en något högre personalomsättning jämfört med , vilket var förväntat med tanke på den låga personalomsättning myndigheten hade under föregående år. Sjukfrånvaron har minskat något . Sammantaget bedömer att kompetensläget är tillfredsställande. Kompetens Nedan beskrivs de åtgärder som vidtagits för att säkerställa myndighetens kompetens. Åtgärderna bedöms ha förbättrat myndighetens möjlighet att attrahera, rekrytera och behålla rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag och uppnå de mål som ställts. Kompetens- och ledarskapsförsörjning Metoden för lönesättande samtal har vidareutvecklats och lönesättande samtal har blivit accepterat som ett vedertaget arbetssätt i myndighetens årliga lönerevision. Ingångslönerna för nyexaminerade akademiker har höjts. Myndigheten har vidare gjort följdjusteringar av lönestrukturer som är direkt kopplade till ingångslöner. Premien som tilldelas de revisorer inom årlig revision som klarat ett prov har höjts. Arbetet med att införa metoder för att tillvarata, utveckla och dela kunskaper inom organisationen har utvecklats. En långsiktig och strukturerad kompetensplanering har initierats. Rätt kompetenssammansättning är nödvändig för en effektiv och god användning av myndighetens resurser. Hur kärnvärden, öppenhet, professionalism och oberoende, tolkas och tillämpas har betydelse för hur myndigheten genomför sitt uppdrag och hur effektivt målen uppnås. har därför arbetat vidare med sin värdegrund. Kärnvärdena och etikpolicyn har diskuterats. Likaså har seminarier med aktuella dilemman genomförts. Värdegrund har varit tema för ett chefsseminarium och erfarenheterna summerades på en myndighetsdag. Denna gemensamma satsning har resulterat i en förtydligad definition och beskrivning av kärnvärdena. Under slutet av året har riktlinjer dragits upp för det fortsatta arbetet. En av framgångsfaktorerna för myndighetens uppdrag och måluppfyllelse är en god ledarförsörjning, varför arbetet med att ta fram en långsiktig ledarförsörjningsplan har påbörjats utifrån den ledarförsörjningsstrategi som reviderats . Ett nytt ledarutvecklingsprogram har startats. Programmet omfattar både individuella insatser och aktiviteter för hela chefskollektivet. De gemensamma aktiviteterna har inriktats på att stärka myndighetens arbete med värdegrunden och att höja chefernas medvetande om arbetsmiljöns betydelse. Kompetensutveckling Under sitt första år deltar nyanställda i en introduktionsutbildning som är gemensam för hela myndigheten. Vid det årliga medarbetarsamtalet upprättar alla anställda en individuell kompetensutvecklingsplan i samråd med sin chef. En kompetensutvecklingsplan skapar förutsättningar för en medarbetares långsiktiga kompetensutveckling och karriärplanering. Kompetensutveckling inom årlig revision gavs kurser inom det femåriga utbildningsprogram som anordnar. I utbildningen ingår två prov, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom den privata sektorn, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Syftet är att säkerställa att revisorerna inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes i samarbete med . godkändes 6 av de 16 revisorer som genomförde prov 1 och 5 av de 11 revisorer som genomförde prov 2. Vid utgången av 2011 fanns 58 revisorer inom den årliga revisionen som klarat prov 1 eller prov 1 och 2 eller är auktoriserade revisorer. De ansvariga revisorerna har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Kompetensutveckling inom effektivitetsrevision Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer består av en grundutbildning (nivå 1 och 2), en fortsättningsutbildning och en seminarieverksamhet. Det finns dessutom en akademisk katalog som erbjuder kurser på magister- och doktorandnivå inom forskningsområdet public management och metod. Utbildningarna som finns med i katalogen ges vid tio universitet och en högskola. har implementeringen av det nya utbildningsprogrammet avslutats och övergått till förvaltning. De utbildningar som genomförts har varit inom områdena projektarbete, metodutbildning, revisionsmetodik och kommunikation. Vissa kurser har genomförts gemensamt med årlig revision. För revisorerna inom årlig revision har även anordnats två utbildningar i projektledning med samma struktur som för effektivitetsrevisorer. Inom seminarieverksamheten har 19 interna seminarier genomförts, varav 14 i huvudsak inom effektivitetsrevisionens verksamhet. Seminarierna har bland annat varit inriktade mot metodområdet, upphandling, internationellt utvecklingsarbete och korruption. Kompetensutveckling inom internationell verksamhet I de internationella verksamheterna har en särskild insats gjorts för att öka medarbetarnas kunskaper i det engelska språket. Medarbetare har även deltagit i seminarier och kurser för att höja kompetensen kring det svenska utvecklingssamarbetet, arrangerade av bland annat Sida. Användning av extern kompetens och internt kompetensutbyte En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. För att kunna leverera en jämn produktion till är en viktig komponent att hyra in tillfällig personal och specialistkompetens. Det senare avser till exempel akademiskt avancerad kunskap och specialistkompetens inom it-revision. Extern kompetens utgör dessutom ett viktigt stöd för kärnverksamheten vid verksamhets- och kompetensutveckling. Användning av extern kompetens och konsulter av extern kompetens inom granskningsverksamheten har minskat i storleksordningen . Minskningen avser i allt väsentligt effektivitetsrevisionen. Minskningen är ett uttryck för dels en något lägre verksamhetsvolym jämfört med , dels att de nu aktuella granskningsstrategierna inte krävde samma utpräglade spetskompetens som var fallet exempelvis när det gällde de tidigare granskningarna av försäljning av statliga bolag. TABELL 18 KOSTNADER FÖR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM EFFEKTIVITETSREVISION 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Omvärldsbevakning 53 311 485 Förstudier och huvudstudier 5 290 8 841 9 829 Summa 5 343 9 152 10 314 TABELL 19 KOSTNADER FÖR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM åRLIG REVISION 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Stora myndigheter 3 727 3 925 2 591 Övriga myndigheter och andra organisationer 1 471 1 225 946 Summa 5 198 5 150 3 537 TABELL 20 KOSTNADER FöR EXTERN KOMPETENS OCH KONSULTER INOM HELA MYNDIGHETEN 2009 2011 (TKR)