frsrdg · GZ04RJ1 · 2012-01-01 00:00:00 — FöRORD 2011/12:RJ1 2011/12:RJ1 FöRORD Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Innehållsförteckning Förord 2 Översikt över den forskningsstödjande verksamheten 5 Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning 5 Beviljade forskningsanslag 7 Områdesgrupper 18 Riktade satsningar 20 Internationellt samarbete 27 Samarbete med 30 Rönnbergska donationerna 30 31 Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader 31 Information, webbplats och årsbok 32 Uppföljning och utvärdering 33 Förvaltningsberättelse 35 Den finansiella verksamheten i sammandrag 45 Tabell 1 Finansiellt resultat (KSEK) 48 Resultaträkning (KSEK) 50 Kassaflödesanalys (KSEK) 53 Redovisnings- och värderingsprinciper 55 Värdering materiella anläggningstillgångar 55 Värdering finansiella anläggningstillgångar 55 Värdering omsättningstillgångar 56 Värdering skulder 56 Beviljade forskningsmedel 56 Eget kapital 56 Noter (belopp i KSEK) 58 Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden (KSEK) 71 Förord Årsberättelsen från () innehåller två delar: en genomgång av RJ:s anslag till forskning och en redovisning för finansförvaltning och ekonomi. Bokslutet visar att tillgångarnas marknadsvärde har gått ned med . Vi gör ett så kallat stresstest för att mäta RJ:s finansiella styrka, och tack vare goda resultat under en följd av år kan RJ behålla samma anslagsvolym som 2011. Dessutom innebär en del administrativa åtgärder att våra resurser kan utnyttjas effektivare . Det är en styrka att RJ som fristående stiftelse förmår agera kontracykliskt i förhållande till finansmarknadens svängningar och inte automatiskt tvingas följa med i dem. Jag vill understryka att RJ enbart finansierar ansökningar som håller hög vetenskaplig kvalitet. Blir det, som , budgeterade medel över återgår dessa till stiftelsekapitalet. Ledstjärnan visionen för RJ:s arbete är att RJ ska vara en ledande finansiär inom humaniora och samhällsvetenskap, en finansiär som utvecklar och förnyar forskningen. RJ utnyttjar sin handlingsfrihet till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Vi kan inte göra allt utan måste fokusera och använda ett begränsat antal stödformer. Vi följer vad som sker i omvärlden och tar hänsyn till utvecklingen i vårt beslutsfattande. Liksom under sin snart 50-åriga historia ska RJ göra forskningsinsatser som är unika för stiftelsen. Tack vare dem har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. har höga ambitioner som kunskapsbaserat samhälle. Med tanke på prioriteringarna både i svensk och i europeisk forskningspolitik är det viktigt att RJ fortsätter att agera för att stärka den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens position. Utan humanisternas och samhällsvetarnas frågor och utan deras resultat blir det svårt att hantera globala utmaningar som fattigdom, korruption, ohälsa och konflikter. I en situation då bristerna i de politiska och finansiella systemen blir alltmer påträngande, framstår det som bisarrt att de forskningsområden som kan bidra med nytänkande och handlingsalternativ närmast systematiskt nedprioriteras i ! Nuets och framtidens öppenhet innebär att behöver en forskningspolitik som utifrån en helhetssyn för samman olika vetenskapliga specialiteter. Forskare från olika vetenskapliga fält måste ha möjlighet att på likartade villkor undersöka naturfenomen, sociala processer, kulturella tolkningar, etiska normer och tänkesätt både integrerat och ur skilda vetenskapliga perspektiv. De resultat och värden som samhällsvetare och humanister frambringar har också strategisk betydelse, inte enbart de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska. Humaniora och samhällsvetenskap framstår dock som mindre integrerade i internationell forskning än naturvetenskap och medicin. Det är uppenbart att denna forskning skulle kunna få större internationellt genomslag om studierna blev mera komparativa och resultaten mera generaliserbara. Att främja internationella kontakter är en av RJ:s grundläggande uppgifter som anges i våra stadgar. Vi gör det redan, och vi är givetvis redo att ta nya initiativ för att möjliggöra samarbeten mellan forskare från flera stater, eller rent av världsdelar. RJ följer upp och utvärderar beviljade anslag. Från vår sida finns ett inslag av kontroll men ännu mer en önskan att se hur forskningen framskrider. En svaghet med utvärderingar av forskning är att det kan dröja länge innan effekterna av ett anslag ses. Givetvis tas resultaten för det mesta emot av kolleger och påverkar den inomvetenskapliga diskussionen och kunskapstillväxten. Att vikten och värdet omtolkas med tiden ligger i sakens natur. Riktigt intressant, men svårast, är det att visa på de långsiktiga, djupgående effekterna. nya bok om , professor vid , ger oss dock intressanta möjligheter att se nyttan i olika tidsperspektiv. Boken är för övrigt mycket läs- och tänkvärd, förebildlig som biografi om en intellektuell. deltog lika aktivt i uppbyggnaden av forskning om opinionsbildning, medier, väljare och kommuner som i samhällsdebatten. ledde ett av de allra första och faktiskt också ett av de allra största forskningsprogram som RJ har beviljat medel till. Temat 1965 var självstyrelse indelning. Forskarna i kommunalforskningsgruppen ställdes på ett sätt som inga andra svenska samhällsforskare före dem inför gemensamma, strategiska avgöranden i fråga om forskningsproblem, metoder och teorier. Detta ledde till ett helt nytt behov av intensivt samarbete mellan de statsvetenskapliga institutionerna. Forskningsresultatens potential och relevans var hög; det visade sig direkt, inomvetenskapligt såväl som samhälleligt. De spreds till beslutsfattare och användes i den politiska debatten, till exempel diskussionen om framtiden för den lokala demokratin i samband med de då aktuella kommunsammanslagningarna. Andra rön visade att de politiska partierna höll på att mista karaktären av medlemspartier. Med ett ännu längre tidsperspektiv framträder nyttan och effekterna även på andra sätt. Samordningen av seminarieuppsatser och av avhandlingsämnen bidrog till att åstadkomma mycket stimulerande vetenskapliga miljöer. Dessa attraherade många unga forskare, och i nästa steg fungerade kommunalforskningsprogrammet som en rekryteringsmaskin till chefspositioner i det svenska samhället. Och går vi vidare så har vi än användning av resultaten från forskningsprogrammet genom att det ökade insikterna om hur det demokratiska samhället kan möta folkstyrelsens praktiska problem. Det finns goda skäl att på liknande sätt som i fråga om kommunalforskningens nytta återkomma till de långsiktiga, djupgående effekterna av all annan forskning som RJ finansierar. I det sammanhanget finns det givetvis all anledning att också beakta betydelsen av att undervisningen vid universitet och högskolor bygger på en solid vetenskaplig grund. Utbildningen är förmodligen ett av de bästa sätten att sprida forskningens resultat. RJ:s möjlighet att nå framgång är i hög grad beroende av alla de människor som medverkar i arbetet: beredningsgrupperna, sakkunniga, finanskommittén, områdesgrupperna, medarbetarna och styrelsen. Ert omdöme och engagemang och er insiktsfullhet är grundvalen för RJ:s arbete. Till er alla går min tacksamhet för ett gott samarbete ! Översikt över den forskningsstödjande verksamheten ÖVERSIKT öVER DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2011 2011/12:RJ1 2011/12:RJ1 ÖVERSIKT öVER DEN FORSKNINGSSTöDJANDE VERKSAMHETEN UNDER 2011 Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av anslag till enskilda forskare eller forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt. Detta har sedan tillkomsten av Kulturvetenskapliga donationen tolkats så att RJ i första hand ska ge anslag åt humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Med tanke på den nutida debattens ensidiga inriktning, är det viktigt att hålla i minnet att också de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten har strategisk betydelse, inte enbart de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska. Däremot har forskare inom humaniora och samhällsvetenskap ofta större svårigheter än dessa kolleger att formulera hur deras bidrag till samhället ser ut. RJ verkar aktivt inom ett vidsträckt fält. Detta ställer krav på bred kompetens hos de forskare som medverkar i styrelse och beredningsgrupper. RJ består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Med denna personsammansättning representerar stiftelsen en bred erfarenhet. RJ kan sägas fungera som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. RJ arbetar med ett begränsat antal ordinarie stödformer. Avsikten är att de beviljade beloppen ska vara så stora att RJ:s anslag attraherar de främsta forskarna. Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ. Tack vare dem har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning och publicering med open access. RJ utnyttjar sin handlingsfrihet till att arbeta probleminriktat och flexibelt, inklusive att åstadkomma samfinansiering av angelägen forskning. Härigenom kan bidragen från RJ få stor hävstångseffekt. I det följande ges i första hand en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning RJ finansierar i första hand samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning, men också juridik och teologi. Stiftelsen medverkar i gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. Medicinsk forskning om åldrandets och barnaårens sjukdomar stöds genom båda donationer, vilka RJ förvaltar. RJ:s insatser ska bidra till att ny forskning kan komma till stånd, liksom till att konsolidera och förbättra redan etablerad vetenskap. Målsättningen är att ge svensk forskning inom RJ:s verksamhetsområde förutsättningar att nå en internationellt framträdande ställning. I den nu gällande stödordningen, som introducerades , finansierar RJ forskning i form av program, projekt, infrastrukturella projekt samt forskningsinitiering. Anslag till program, projekt och infrastruktur utlyses samordnat en gång . Anslag till forskningsinitiering, vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk, kan sökas fortlöpande. Härutöver gör RJ riktade insatser mot forskningsområden som identifierats i första hand genom arbetet i stiftelsens områdesgrupper. Forskningssystemet är betjänt av tematiska, proaktiva insatser som komplement till de forskarinitierade projekten. RJ bör därför fortsätta att arbeta efter två linjer, dels finansiera högkvalitativa ansökningar från forskarna själva (den så kallade bottom up-principen), dels göra sådana riktade insatser som kan utveckla svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och stärka dess internationella ställning. Beredningen av ansökningar till program, projekt och infrastruktur sker i två steg. Programansökningar bedöms i en första omgång av en särskild panel med enbart utländska ledamöter, som gör det första urvalet. I andra omgången granskas dessa utvalda ansökningar av externa, internationella sakkunniga, varefter en panel genomför en hearing med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur behandlas i den första omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De kvarvarande sökandena inbjuds därefter att inge en längre, mer utvecklad ansökan, vilken sedan bedöms av minst två externa sakkunniga. Dessas utlåtanden ingår i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl svenska som utländska forskare. Inför beslutet om de infrastrukturella projekten används, förutom utlåtanden av sakkunniga, även hearing med sökande. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och till internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. I de fall ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor, ska dessa prövas efter samma normer och på samma sätt som vid ansökan till (). Frågor om jäv hanteras i enlighet med av fastställda riktlinjer. Besluten om forskningsmedel fattas av . Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor. Detta betyder i normalfallet att anslagsmottagare månader efter projekttidens slut ska skicka in en vetenskaplig slutredovisning och de publikationer som projektet genererat. lämnas ekonomisk slutrapport in. RJ prövar fortlöpande sina arbetsformer. Kansliet har bland annat inbjudit ledningarna för Wallenbergstiftelserna respektive inom VR, liksom expertis på forskningsetisk prövning av ansökningar och på de så kallade strategiska och excellenta forskningssatsningarna. Härutöver gör RJ uppföljningar och utvärderingar av sina anslag; detta arbete redovisas nedan i ett särskilt avsnitt. Med tanke på den hårda konkurrensen om anslag, är det viktigt att få kunskap om effekterna av RJ:s insatser för svensk forskning. Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2011 per donation (belopp tkr) Jubileumsdonationen 134 030 Kulturvetenskapliga donationen 197 925 donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade sjukdomar 600 donation för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaåren 200 Summa 332 755 Beviljade forskningsanslag Som framgår av tabell 1 har RJ beviljat i anslag till forskningsändamål. Anslagens fördelning på Jubileumsdonationen respektive på Kulturvetenskapliga donationen framgår av tabell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Trycknings- och översättningsbidrag för forskning som finansieras av RJ finansieras inom de årliga budgetramarna, liksom anslag till publicering med open access. Ansökningar till de förstnämnda ändamålen behandlas fortlöpande av arbetsutskottet. Med översättningsanslagen till RJ-forskare vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att delta i den internationella vetenskapliga diskussionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2011 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 56) 120 302 Samarbete med 450 Riktade insatser 0 400 Arvode till sakkunniga 791 Ersättning till adjungerade 3 090 Konferenser, information 2 884 Områdesgruppen för mål och resultat i offentlig verksamhet 2 253 Områdesgruppen för tvärkulturella, regionala och transnationella studier 1 105 Områdesgruppen för forskning om förmodernitet 2 405 Områdesgruppen för teknisk utveckling och institutionell förändring i det tidiga 350 Summa 134 030 Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2011 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastrukturellt stöd (ytterligare specifikation ges i tabell 7) 23 150 Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) 58 300 Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) 80 800 Forskningsinitiering 12 896 Internationellt samarbete 17 956 Övriga bidrag till forskning och kulturliv 3 931 Arvode till sakkunniga 892 Summa 197 925 Program Program är Jubileumsfonds stödform för stora forskningsuppgifter som kräver insatser upp till av en större forskargrupp. kom 22 ansökningar om programmedel in, vilket var i nivå med föregående år. Beredningsgruppen beslutade att föra 7 av dessa vidare till beredning i en andra omgång. Med ledning av utlåtandena från internationella experter och hearingar med forskargrupperna föreslog beredningsgruppen att bevilja docent till programmet Kulturarv, landskap och identitetsprocesser i norra , förlagt till i , samt bevilja professor till programmet Den musicerande människan kultur och arv i samspel, förlagt till . utlystes medel till program för sjunde gången och totalt har 16 forskargrupper beviljats programstöd. Några av dem har framgångsrikt sökt och fått ytterligare finansiering, bland annat från EU:s 7:e ramprogram, och de har uppenbarligen potentialen att utvecklas ytterligare som framstående forskningsmiljöer. Tabell 4 Antalet programansökningar 2011 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön på projektledarna ÄMNE ANTAL KVINNOR MÄN SÖKT BELOPP ANTAL BEVILJADE BEVILJAT BELOPP 19 271 1 27 600 filosofi 2 1 1 66 548 klassiska språk/antikens kultur 1 konst/estetiska ämnen 1 1 6 945 1 29 200 pedagogik 2 1 1 44 858 sociologi 4 1 3 55 764 statsvetenskap 3 1 2 76 450 Summa 22 10 12 511 345 2 56 800 1 500 1 1 500 1 500 1 1 500 512 845 3 58 300 Projekt projekt avser en forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp; de senare utgör mellan av de beviljade anslagen. Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer: denna stödform gynnar den fria grundforskningen. Med varje anslag följer ett bidrag till kostnader för publicering med open access, liksom till andra kostnader för konferensresor, inköp av utrustning, litteratur och liknande. Avsikten är att den som får ett RJ-anslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt, och beviljandekvoten är trots att en del av budgeterade medel för program i stället togs i anspråk för projekt. beviljade anslag till nedanstående nya projekt: Projektanslag 2011 (belopp kr) PROJEKTLEDARE PROJEKTTITEL LÄROSÄTE BEVILJAT BELOPP Docent uppenbarelser på fornsvenska. En modern utgåva av bok 1 , 2 197 000 Forskarassistent barn- och mödradödlighet genom att experimentera med system för att leverera grundläggande sjukvård. Bevis från randomiserade kontrollstudier i och för nationalekonomi, i 2 796 000 Docent tredje sektorn i svensk äldreomsorg varför så liten? , 3 212 000 Docent patologi. Synen på geni och vansinne i medicin och vetenskap18501930 och idéhistoria, 2 106 000 Docent nätverk och kriminell organisering En nätverksansats 2 646 000 Docent bevaras i arkiven? Informationsvärdering, gallring och bevarande i svenska arkiv 19802010 , 1 368 000 Docent av europeisk utrikespolitik en jämförelse och rum Linnéuniversitetet 2 575 000 Fil.dr i den medelplatonska kompatibilismen i 1 789 000 Professor av dagböcker , 592 000 ideologi. En studie av piratkopiering, upphovsrätt och modernitet i , och för studier av samhällsutveckling och kultur (), 2 244 000 Professor . Samspelet mellan vetenskap och medier i den tv-sända för etnologi, religionshistoria och genusvetenskap, 1 506 000 Fil.dr av människor och möten under vikingatid. Föremål från finska fastlandet påträffade i , 2 043 000 till Forskning & Framsteg Forskning & Framsteg 220 000 Fil.dr i förvandling. Härdboplatser, rennäringar och samiska samhällen Senter for samiske studier, 2 610 000 Docent arkeolog och museiman mellan och 3 279 000 Professor av värde. Om värderingspraktiken vid utformningen av medicinska experiment Tema Teknik och social förändring, 3 455 000 Professor välfärdsregimer av betydelse? Migration och omsorg/hushållsarbete i två institutionella kontexter, och , 3 645 000 Professor en studie av , 1 990 000 Fil.dr och folkhemmet. Bilismens och mobilitetens roll i skapandet av det moderna , 1 977 000 Fil.dr och frigörelse sentimentala och melodramatiska inslag i kvinnors äktenskapsdramatik i det moderna genombrottet , idéhistoria och religion, 2 192 000 Fil.dr use in the online media age. A qualitative study of music cultures among young people in and för kultur och kommunikation, 5 211 000 Docent genom historien. Konflikthantering i för Asienstudier (Nias) 1 515 000 Docent praktiker i svensk amatörastronomi. Kunskapsflöden, informationsteknologier och kärlek till stjärnorna och vetenskapsteori, 3 601 000 Professor is driving eco cars? The importance of social domains, economic incentives and geographical location , 3 932 000 Lektor the . and för kultur och kommunikation, 1 423 000 Professor in Health Care. The Reasonableness and Applicability of the Principles of Cost-Efficiency, , and Responsibility etik, 6 093 000 Fil.dr garderoben. Kvinnor, kläder och åldrande Demografiska databasen, 2 143 000 Professor betydelse för livsstil och hälsa , 2 944 000 Lektor är bra så. En explorativ studie om dricks Fakulteten för hälsa och samhälle, 2 116 000 Ph.D. till omvärlden en undersökning av effekter av branschers kunskapsbas på överlevnad och tillväxt av nya företag i 1 983 000 Docent farfars liv gjort mig sjuk? av samhällsutveckling och kultur (), 2 434 000 Docent barnafödande i postindustriella samhällen en okonventionell förklaringsmodell , 4 348 000 Fil.dr i den sociala interaktionen. Hur påverkas skapandet av aversioner gentemot andra individer av social information? 2 428 000 Professor , 1 756 000 Docent och agentperspektiv , 1 311 000 Fil.dr bakom kulisserna. En undersökning av lagkommissionens språkliga arbete års lag , 1 461 000 i 2 760 000 Fil.dr av utbildning i . En neoliberal global diskurs i en kommunistisk marknadskontext för Asienstudier (Nias) 2 239 000 Docent till minskade könsskillnader i riksdag. Inomparlamentariska och utomparlamentariska faktorer , 2 427 000 Fil.dr , ohörd och oanad. Svenskt naturfotografi och djurrepresentation ca 18901970 , 1 885 000 Docent , mässing och korsetter. Politik och drömmar i steampunkkulturer , kultur och historia, 2 339 000 Ph.D. och socioekonomiska faktorers roll för kognitiv nedsättning och demens , 2 040 000 Ph.D. nytt perspektiv på selektiv uppmärksamhet. Finns det ett samband mellan hörselns kognitiva och fysiologiska mekanismer? Akademin för teknik och miljö, 2 799 000 Docent dolda styrning. Studier av implementeringen av managementstandarder vid i 4 521 000 Docent design. Modernism från och en officiell anomali inom socialistisk estetik under det CBEES, 2 592 000 metoder för skattning av marginella kausala effekter i matchade och omatchade fall kontrollstudier , 2 340 000 Docent bara stater använda våld? Den folkrättsliga våldsregimen och icke-statliga aktörer , 1 215 000 Docent intima relationer på äldre dar en kvantitativ enkätstudie Akademin för hälsa och arbetsliv, 3 252 000 119 550 000 Fördelningen på olika ämnesområden för ansökningar respektive beviljade anslag visas i tabell 5. Av ansökningarna svarar männen för och kvinnorna för (anslaget till utgivningen av Forskning & Framsteg ingår inte i siffrorna); fördelningen mellan könen har i stort sett varit densamma . Av beviljade anslag 2011 gick till manliga och till kvinnliga sökande. Beviljandekvoten är således något lägre för män än för kvinnor: . Skillnaderna mellan ämnesområdena är dock stora, liksom de årsvisa variationerna, varför det är viktigt att kontinuerligt följa utvecklingen. En analys av hur projektanslagen fördelas på kvinnliga och manliga sökande visar att de beviljade anslagen i stora drag motsvarar söktryckets könsmässiga fördelning. Män och kvinnor söker forskningstid i ungefär samma omfattning. Tabell 5 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2011 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön BEVILJADE ANSÖKNINGAR TOTALA ANTALET ANSÖKNINGAR ÄMNE ANTAL KVINNOR MÄN BELOPP ANTAL KVINNOR MÄN arkeologi 3 1 2 7 932 29 16 13 2 143 10 6 4 film- och teatervetenskap 1 1 2 192 14 8 6 4 10 949 38 8 30 företagsekonomi 5 2 3 14 709 48 14 34 2 1 960 55 17 38 idéhistoria 5 2 3 10 975 54 24 30 2 3 459 21 12 9 klassiska språk/antikens kultur konst/estetiska ämnen 2 2 4 477 18 12 6 3 8 853 34 13 21 1 461 25 13 12 1 2 197 43 28 15 1 2 434 19 9 10 5 211 10 6 4 2 796 22 7 15 psykologi 3 1 2 7 267 34 14 20 sociologi 7 5 2 19 761 133 68 65 2 340 4 3 1