frsrdg · GZ04RB1 · 2012-01-01 00:00:00 — Hälsosatsning i samarbete med företagshälsovården anställda fick under 20102011 möjlighet att delta i en omfattande hälsosatsning utvecklad i samarbete med företagshälsovården. Alla erbjöds en hälsoprofilbedömning, en muskel- och rörelseanalys samt en anpassad personlig träning vid fyra tillfällen . Hälsosatsningen avslutades med en uppföljande hälsoprofilbedömning. I stort sett samtliga av chefer och en majoritet av de övriga medarbetarna deltog i satsningen. Sjukfrånvaron bland medarbetare var , vilket är en minskning jämfört med . Ledning leds av en direktion som utses av fullmäktige. Fullmäktige utses i sin tur av . Direktionen har ett gemensamt ansvar för bankens strategiska ledning medan fullmäktige främst har en kontrollerande funktion. direktion direktion består av sex ledamöter som utses av fullmäktige för en mandatperiod på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen, som ska vara chef för , och minst en vice ordförande som ska vara vice riksbankschef. Fullmäktige fastställer också löner och andra anställningsförmåner för ledamöterna i direktionen. Direktionen består av följande ledamöter: , mandatperiod från , ny mandatperiod från är riksbankschef och ordförande i direktionen. Ingves är medlem i Europeiska (ECB:s) allmänna råd och ledamot av () styrelse samt guvernör i (). är Ingves också ordförande i för banktillsyn respektive i Europeiska systemrisknämndens (ESRB:s) rådgivande tekniska kommitté, ATC, och ledamot i för finansiell stabilitet (FSB). Ingves är ekonomie doktor och var fram till det att han tillträdde som riksbankschef chef för avdelningen för monetära och finansiella system vid IMF. var han bland annat vice riksbankschef, generaldirektör för , finansråd och chef för finansmarknadsavdelningen på . , mandatperiod från är förste vice riksbankschef. Hon representerar i Europeiska systemrisknämndens rådgivande tekniska kommitté. af Jochnick är nationalekonom och har tidigare bland annat varit vd för , ordförande i () och avdelningschef på . Hon arbetade på 19771991. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Hon är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd och deltar tillsammans med riksbankschefen i BIS styrelsemöten respektive möten för centralbankschefer. Hon representerar i FSB:s regionala grupp. är tjänstledig från sin professur vid vid . Hon har varit lärare och forskare vid , i samt forskare vid . Per , mandatperiod från Per är vice riksbankschef. Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK), i ECB:s internationella kommitté och i för global finansiell stabilitet. är docent i nationalekonomi och var fram till det att han tillträdde som vice riksbankschef chef för för penningpolitik. var han bland annat statssekreterare på och biträdande avdelningschef på . Han arbetade på även som biträdande avdelningschef 20032006 respektive enhetschef 19962000. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Han representerar i WP3. är affilierad professor vid () vid . Han var professor vid 20012009 (tjänstledig 20072009). var han professor vid IIES vid . Han var vetenskaplig rådgivare till 19902007. , mandatperiod från är vice riksbankschef. Hon företräder i den nordisk-baltiska valkretsens kommitté för IMF-samarbetet. Wickman-Parak är nationalekonom och har tidigare bland annat varit chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget och ekonom vid och Postens ekonomiska sekretariat. Hon arbetade på 19701985. Ledamöterna som lämnade sin befattning /12: , mandatperiod från var förste vice riksbankschef. Han representerade i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK) och i ECB:s internationella kommitté. är nationalekonom och hade fram till det att han tillträdde som vice riksbankschef varit generaldirektör för . hade han varit bland annat generaldirektör för , statssekreterare på och rådgivare vid IMF. , mandatperiod från var vice riksbankschef. Han var av regeringen utsedd ledamot av . var representant i Europeiska systemrisknämndens rådgivande tekniska kommitté samt i för global finansiell stabilitet. är docent i nationalekonomi och hade tidigare bland annat varit vice vd i och samt vd i . var talesperson inom området stabilitet och effektivitet i betalningsväsendet. Direktionens uppgifter Direktionen har ett gemensamt ansvar för strategiska ledning och fastställer instruktion. Direktionens roll som strategisk beslutsfattare innebär att dess arbete inriktas på centrala beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet och . Direktionen fattar också de övergripande besluten om verksamhet, såsom besluten om strategiska mål, verksamhetsplan och budget samt uppföljningar av dessa. har riksbankschefen ett tydligt uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot beslutad budget. Riksbankschefen utövar också chefsansvar över avdelningscheferna som bereder och lägger fram förslag eller underlag till direktionen i de ärenden som beslutas i direktionen. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt. De har dock inte förslags- och rösträtt. Direktionen 2011 Direktionens arbete präglades av ökad oro på de finansiella marknaderna till följd av statsfinansiella problem i flera länder i euroområdet och i . Direktionsledamöterna deltog i många seminarier och konferenser och höll tal. Flera av talen handlade om finansiell stabilitet och regleringar, till exempel Ingves tal III regler för en säkrare banksektor. Andra ämnen som behandlades i talen var den aktuella penningpolitiken, konjunkturläget och reporäntebanan. Totalt höll direktionens ledamöter 159 tal , varav 28 var tal som publicerades på webbplats. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Redogörelsen kompletteras med en offentlig utfrågning av riksbankschefen i finansutskottet. Utöver de två penningpolitiska utfrågningarna av riksbankschefen deltog direktionsledamöterna ett antal gånger i öppna och slutna utfrågningar i utskott för att diskutera andra frågor, bland annat finansutskottets externa utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 20052010, utvecklingen på kredit- och bostadsmarknaden och EU:s förslag till ramverk för hantering av banker i kris. Direktionsledamöterna deltog också i konferenser och seminarier som organiserade . Bland annat medverkade hela direktionen i ett seminarium om egen utvärdering av penningpolitiken 2010 och i ett seminarium om regler för banker i kris som arrangerades i tillsammans med ECB. höll direktionen totalt 29 sammanträden, varav 6 var penningpolitiska sammanträden. Direktionens sidouppdrag Om en direktionsledamot vill ta en anställning eller ett uppdrag vid sidan om anställningen vid måste detta godkännas av fullmäktige. Nedan ges en sammanställning av direktionsledamöternas sidouppdrag vid utgången av 2011. Dessa har godkänts av fullmäktige och ska prövas . styrelseledamot i ledamot i medlem i den rådgivande kommittén i ledamot i medlem av Academia Europaea utländsk ledamot i utländsk ledamot i ledamot i ledamot i vid vid affilierad professor vid () vid Formell behandling av årsredovisning Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna in en redovisning för det föregående räkenskapsåret till , och fullmäktige. Riksbankslagen anger också att årsredovisningen ska innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en förvaltningsberättelse. I förvaltningsberättelsen beskriver direktionen hur har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag. Från och med lämnar direktionen i årsredovisningen även en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. resultaträkning och balansräkning fastställs av , som också beslutar om hur bankens vinst ska disponeras. Förslaget till disposition av vinst lämnas till av riksbanksfullmäktige som också granskar bankens bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av bankens resultat. Tillsammans med förslaget till vinstdisposition lämnar fullmäktige även en egen verksamhetsberättelse för räkenskapsåret till . Fullmäktiges verksamhetsberättelse och förslag till disposition lämnas till som årsredovisning. Senast efter att lämnat årsredovisningen till ska granskning av årsredovisning vara färdig. ska då lämna en revisionsberättelse med sina iakttagelser i samband med granskningen till . Revisionsberättelsen innehåller också bedömning av om bör fastställa resultaträkning och balansräkning enligt direktionens förslag i årsredovisningen. årsredovisning granskas inom av finansutskottet. uppgift är att förbereda beslut när det gäller ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av , fastställande av resultaträkning och balansräkning för räkenskapsåret samt disposition av resultat för räkenskapsåret. När beviljat direktionen och fullmäktige ansvarsfrihet, fastställt resultaträkning och balansräkning samt godkänt fullmäktiges förslag till vinstdisposition kan leverera in den beslutade delen av sitt resultat till statskassan. Inleveransen sker som regel efter beslut, i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. under redovisar för vilka åtgärder banken vidtagit med anledning av iakttagelser. Även denna redovisning sker i enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen. Riksbanksfullmäktige Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. bestod fullmäktige av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , Per , , , och . Riksbanksfullmäktiges uppgifter Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige har också till uppgift att löpande följa verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt, men inte förslags- och rösträtt, på direktionens sammanträden. Fullmäktige har också en revisionsfunktion som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsfunktionens arbete utförs av en extern auktoriserad revisor. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och lämnar i samråd med direktionen förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida inom sitt ansvarsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar en redovisning inför finansutskott om fullmäktiges arbete. Riksbanksfullmäktige 2011 sammanträdde fullmäktige . Fullmäktige fick löpande information från direktionen om verksamhet. Direktionen samrådde med fullmäktige om några framställningar till regeringen. Fullmäktige utsåg riksbankschefen för en ny mandatperiod från . Fullmäktige utsåg vidare två nya direktionsledamöter för en mandatperiod från och Per för en mandatperiod från . utsågs till förste vice riksbankschef. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2011/12:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2011. FEMåRSöVERSIKT 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 FEMåRSöVERSIKT 16.42 Redovisningsprinciper balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2011-780-ADM) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2010/20). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning. Ändrade redovisningsprinciper uppdaterade direktionen Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank. Uppdateringen medförde ingen ändring av redovisningsprinciper utan gjordes främst för att ersätta de regler som var en avskrift av Europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje (ECB/2010/20) med hänvisning direkt till nämnda regelverk. Grundläggande redovisningsprinciper Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Affärsdagsredovisning Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Värderingsregler för balansräkningen Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. //6,7201 GBP/10,4915 /6,8769 CAD/6,7560 SDR/10,3491 NOK/1,1550 JPY/0,0828 Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna övriga tillgångar och övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskningen bedöms som varaktig. Uppskrivning får endast ske om tillgången har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger det bokförda värdet. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är . Direkta personalkostnader som kan hänföras till egenutvecklade IT-investeringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Reverserade transaktioner Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kontanter under transaktionens hela löptid. Sedlar och mynt utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt mottagit från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Resultatavräkning Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. Transaktionskostnader För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerat med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Guld Not 1 43 508 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Fordringar på IMF Not 2 35 294 31 175 Banktillgodohavanden och värdepapper Not 3 264 892 Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Huvudsakliga transaktioner Not 4 Finjusterande transaktioner Not 5 Strukturella transaktioner Not 6 500 Utlåningsfacilitet Not 7 0 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Not 8 502 389 Finansiella tillgångar Not 9 521 521 Derivatinstrument Not 10 584 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 3 522 Övriga tillgångar Not 12 327 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 13 94 771 99 902 Mynt Not 14 5 365 105 401 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Inlåningsfacilitet Not 15 44 45 Finjusterande transaktioner Not 16 16 831 Emitterade skuldcertifikat Not 17 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Not 18 106 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Not 19 86 497 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Not 20 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Not 21 23 754 Derivatinstrument Not 22 943 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Not 23 252 488 Övriga skulder Not 24 88 Avsättningar Not 25 203 220 Värderegleringskonton Not 26 48 356 35 102 Eget kapital Grundfond Not 27 1 000 1 000 Reserver Not 28 65 777 548 Summa skulder och eget kapital 326 926 Inom linjen förda poster, se not 41. Ränteintäkter Not 29 5 493 7 717 Räntekostnader Not 30 1 359 2 135 Nettoresultat av finansiella transaktioner Not 31 209 5 123 Avgifts- och provisionsintäkter Not 32 70 67 Avgifts- och provisionskostnader Not 33 8 11 Erhållna utdelningar Not 34 51 134 Övriga intäkter Not 35 168 603 Summa nettointäkter 4 624 1 252 Personalkostnader Not 36 372 345 Administrationskostnader Not 37 261 240 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 63 Sedel- och myntkostnader Not 39 10 56 Övriga kostnader Not 40 LÖPANDE VERKSAMHET Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor 6 185 10 892 Betalda räntor 1 605 2 215 Erhållet netto av finansiella transaktioner 1 134 3 133 Erhållna avgifter och provisioner 70 67 Betalda avgifter och provisioner 8 11 Övriga inbetalningar 26 67 Betalda förvaltningskostnader 642 670 5 160 11 263 Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Fordringar på IMF 2 707 4 682 Värdepapper 607 5 324 Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i Strukturella transaktioner 500 368 301 Övriga tillgångsposter 9 9 1 609 358 304 Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt 5 123 4 726 Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner 11 733 166 021 Emitterade skuldcertifikat 192 222 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför 37 1 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i 259 3 674 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför 343 343 Övriga skuldposter 56 1 528 6 507 364 773 Kassaflöde från den löpande verksamheten 10 058 4 794 Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar 165 46 Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar 0 Erhållen utdelning 51 134 Kassaflöde från investeringsverksamheten 114 88 Inleverans till statskassan 6 200 5 800 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 6 200 5 800 Periodens kassaflöde 3 744 918