frsrdg · GZ04RB2 · 2012-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2011 Sammanfattning Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om dispositionen av vinst. Fullmäktige tillämpar en beräkningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. föreslår fullmäktige därmed en inleverans om . Fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisar övergripande vilka ärenden som behandlats vid fullmäktiges sammanträden (14 tillfällen) och vilken information som fullmäktige fått vid sammanträdena. Verksamhetsberättelsen anger även hur fullmäktige bedrivit sin kontrollerande funktion. SAMMANFATTNING 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 Förslag till vinstdisposition 4 Fullmäktiges verksamhetsberättelse 6 Inleveransberäkning av resultat 2011 12 SAMMANFATTNING 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 SAMMANFATTNING 16.42 Fullmäktige föreslår att fastställer förslaget till disposition av vinst för . Resultatet före bokslutsdispositioner uppgår till , och fullmäktige föreslår att det - till statskassan levereras in . - till förs . - från förs . Fullmäktige föreslår även att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och har deltagit i beslutet. och har varit föredragande. FöRSLAG TILL VINSTDISPOSITION FöR 2011 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 FöRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 16.42 godkände i anslutning till sin behandling av (bet. 2010/11:FiU23) att vinstdispositionen baserades vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts , vilket också var fullmäktiges förslag. Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från disposi-tionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. tillämpar fullmäktige samma beräkningsgrund. Fullmäktige har i enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank fått en redovisning för från direktionen. Fullmäktige konstaterar att med tillämpning av de nuvarande redovisningsprinciperna redovisar en vinst som uppgår till . I enlighet med vinstutdelningsprincip och de kompletteringar av principen som genomförts görs följande justeringar av det redovisade resultatet vid beräkning av det inleveransgrundande resultatet: - Det redovisade resultatet har påverkats negativt av en valutakursförlust om . I enlighet med vinstutdelningsprincipen exkluderas denna förlust vid beräkningen av det inleveransgrundande resultatet. - Det redovisade resultatet har inte påverkats av någon guldvärdeeffekt och av den anledningen görs ingen justering för guldvärdeeffekt. - En prisvinst om har bokförts på värderegleringskontot i balansräkningen till följd av de redovisningsprinciper som till viss del ändrades 2004. Fullmäktige har inkluderat denna vinst vid vinstdisposi-tionsberäkningen i enlighet med vinstutdelningsprincipen. Fullmäktige föreslår enligt nedan en inleverans till statskassan om . Valutakursförlusten samt av det justerade genomsnittliga resultatet, vilka netto motsvarar , förs till dispositionsfonden. Eftersom den föreslagna inleveransen och avsättningen till dispositionsfonden är högre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige i enlighet med vinstutdelningsprincipen att förs från resultatutjämningsfonden. Beräkningsunderlaget för vinstdispositionsförslaget framgår av bilagan. Fullmäktiges revisionsfunktion har granskat underlaget för beräkningen av vinstdispositionsförslaget. Revisionsfunktionen har inte haft något att anmärka på. Resultatet före bokslutsdispositioner uppgår till , och fullmäktige beslutade att avge följande förslag till disposition av vinst: - till statskassan levereras in - till förs - från förs . Fullmäktige föreslår även att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med genomförande av den veckovisa öppna marknadsoperationen. FULLMäKTIGES VERKSAMHETSBERäTTELSE 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 FULLMäKTIGES VERKSAMHETSBERäTTELSE 16.42 Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige består av (ordförande), (, vice ordförande ), , , , , , , , och (). Suppleanter är , (), , , , , Per (), , , () samt . Fullmäktiges uppgifter Fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning och beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige har också till uppgift att löpande följa verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktige utövar kontroll bland annat genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande har närvaro- och yttranderätt, men inte förslags- och rösträtt, på direktionens sammanträden. Fullmäktige har också en revisionsfunktion som bland annat granskar direktionsledamöternas tjänsteutövning och bokslutsarbete med inriktning på beräkningen av resultat. Revisionsfunktionens arbete utförs av en extern auktoriserad revisor. Fullmäktige har breddat sitt arbete och har till följd av detta mer aktivt utövat sin kontrollfunktion. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i frågan om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. I fullmäktiges yttrande ingår en bedömning av direktionsledamöternas sätt att utföra sitt arbete. Fullmäktige har för avsikt att utveckla formerna för och omfattningen av bedömningen och yttrandet, som således fogas till vinstutdelningsförslaget. Fullmäktige lämnar remissyttranden inom sitt ansvarsområde och lämnar efter samråd med direktionen förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning inför finansutskott. Fullmäktiges verksamhet 2011 sammanträdde fullmäktige . Fullmäktige beslutade om direktionens anställningsvillkor och tog även ställning till direktionsledamöternas sidouppdrag. Fullmäktige har också diskuterat och beslutat om en ändring i reglerna för ersättning till avgående direktionsledamöter under deras karensperiod. Nya ledamöter i direktionen Fullmäktige beslutade vid sitt sammanträde att förnya mandatet för som riksbankschef och ordförande i direktionen för en period från . Vid samma sammanträde beslutade fullmäktige om lön och övriga villkor för riksbankschefen. beslutade fullmäktige att tillsätta och som vice riksbankschefer med en mandatperiod på sex respektive från . Beslut om löner och övriga villkor fastställdes vid samma sammanträde. Fullmäktige beslutade även att utse till förste vice riksbankschef i direktionen från . Skrivelser till regeringen har samrått med fullmäktige om skrivelser till regeringen dels om undantag från vissa bestämmelser i lagen om offentlig upphandling och dels om höjning av kvot i . Arbete med utformningen av sedlar och mynt Fyra ledamöter i fullmäktige och fyra utomstående experter bildar Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt. Gruppen leds av fullmäk-tigeledamoten . Övriga ledamöter från fullmäktige var , och . Experter i gruppen är statsheraldikern, chefen för samt en företrädare vardera för och . Gruppens uppdrag är att bereda frågor om grafisk och konstnärlig utformning av sedlar och mynt i allmänhet. Fullmäktige fick löpande information om det fortsatta arbetet med en ny svensk sedel- och myntserie. Mer information om detta finns i rutan Ny sedel- och myntserie. Ny sedel- och myntserie Det är fullmäktiges uppgift att besluta om utformningen av sedlar och mynt. För arbetet med att bereda dessa frågor har fullmäktige tillsatt Beredningsgruppen för utformning av sedlar och mynt. Sedlar Beredningsgruppen startade arbetet med tema och motiv till den nya sedelserien genom att bjuda in ett antal myndigheter och organisationer för att inventera tänkbara teman. Även allmänheten har haft möjlighet att lämna förslag på utformningen av sedelserien och cirka 500 förslag till motiv har kommit in. De flesta föreslog att sedelmotiven skulle vara personporträtt, och var det vanligaste förslaget följt av och . Beredningsgruppen presenterade sitt förslag till motiv och teman , och fullmäktige beslutade att följa beredningsgruppens förslag. Även den nya sedelseriens tema kommer att utgå från personporträtt med motiveringen att det är lätt att associera till personer och att det visat sig vara svårt att förfalska porträtt på ett trovärdigt sätt. Ett ytterligare tema, svensk natur och miljö, kommer att ingå eftersom natur- och miljövärden är något som starkt förknippas med . Slutligen kommer lilla riksvapnet "" att vara heraldisk symbol på alla sedlarna. Beredningsgruppens utgångspunkter för förslaget var att - den gemensamma nämnaren ska vara kulturella insatser i vid mening, - personerna ska ha varit verksamma och ha haft huvud-delen av sin livsgärning , - natur- och miljömotiven ska ha en anknytning till personerna, - personerna ska ha förankring i olika delar av landet så att natur- och miljötemat kommer att representera olika delar av , - valörerna ska ha porträtt av omväxlande kvinnor och män, och att - den person som är mest populär hos allmänheten bör placeras på den sedel som används mest i handeln, vilket är 20-kronorssedeln. Detta ledde fram till följande förslag och beslut. / miljömotiv Motiv till val av natur-/miljömotiv Växte upp i och hämtade många av sina litterära motiv därifrån. Växte upp på Vinga och många av hans visor hämtar motiv från den bohuslänska skärgården. Växte upp på i . Var under den senare delen av sitt liv bosatt på . Växte upp i i . Var en stor vän av och de svenska fjällen. Fullmäktige beslutade att utlysa en designtävling för utformningen av de nya sedlarna. Tävlingsjuryn, som är utsedd av fullmäktige, består av de fyra fullmäktigeledamöterna i beredningsgruppen och två konstnärliga experter. Ledamöterna är (ordförande), , och . Konstnärliga experter är och . Tävlingen genomförs i två etapper. beslutade juryn för formgivningstävlingen vilka åtta sökande som skulle gå vidare till steg 2. I detta steg får de åtta utvalda möjlighet att lämna förslag till utformningen av de sex sedelvalörerna. Dessa ska lämnas in varefter juryn påbörjar sitt arbete med att välja ut en vinnare. ambition är att avsluta tävlingen senast . Mynt "statschef" ska även fortsättningsvis vara myntseriens tema. Förutom valören ska texten "" och utgivningsåret framgå av mynten. Formgivarens och riksbankschefens initialer samt första bokstaven i utgivningsorten behålls, och därtill kan lilla riksvapnet förekomma även på mynten. Utformningen av de nya mynten kommer att beslutas efter förslag från några utvalda formgivare utan någon särskild tävling. Arbetet med den nya sedel- och myntserien beskrivs även i årsredovisning 2011. Uppföljning av direktionens arbete En del av fullmäktiges kontrollfunktion utövades genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete . De utnyttjade bland annat sin rätt att delta i direktionens sammanträden liksom i en del informella möten. Direktionens ledamöter deltog normalt i fullmäktiges sammanträden och lämnade då regelbundna redogörelser för viktigare beslut och händelser i verksamhet. Redogörelser lämnades om den aktuella penningpolitiken och om arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Fullmäktige fick också löpande information om läget på de finansiella marknaderna, såväl i och som globalt. Fullmäktige fick löpande information om budgeten och verksamhetsplanen liksom om den löpande uppföljningen av risker och resultat i kapitalförvaltningen, om utfallet i övrigt av verksamheten och om internrevisionens verksamhet. Fullmäktige fick även information om direktionens beslut att utkontraktera IT-verksamhet som inte är specifik för och om direktionens beslut om att inrätta en compliancefunktion i . fick fullmäktige information om resultatet av utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. Fullmäktige fick dessutom information om de remissyttranden som direk-tionen beslutade om under året. Fullmäktige och direktionen lämnade varsitt yttrande inom sina respektive ansvarsområden över finansutskottets externa utvärdering av penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 2005-2010. Utvärderingen är genomförd av och . Fullmäktige skrev i sitt remissyttrande att de välkomnade rapportens övervägande positiva omdömen om arbete med penningpolitik och finansiell stabilitet liksom dess synpunkter och förslag till förbättringar på vissa områden. I remissyttrandet underströk fullmäktige vikten av att arbete med penningpolitik och finansiell stabilitet bedrivs effektivt och med hög kompetens. Fullmäktige uttryckte vidare sitt gillande över att utredarnas rekommendationer låg i linje med den framställning som gjorde till 2010 och som sedermera resulterade i skapandet av . Avslutningsvis skrev fullmäktige i sitt remissyttrande att det saknades anledning att göra förändringar i riksbanksdirektionens ansvarsfördelning. beslutade fullmäktige om ändringar i arbetsordning. Ändringarna motiverades främst av nya bestämmelser i riksbankslagen om intern styrning och kontroll. I samband med beslutet fick fullmäktige också information om direktionens beslut om ändring i instruk-tion. Direktionen informerade även om viktiga internationella möten och om viktiga diskussioner i övrigt inom olika internationella organ. Fullmäktige fick också fördjupad information om de nya internationella uppdrag som riksbankschef utsetts till. För att komplettera informationen vid sammanträdena bjöd direktionen in fullmäktige till frukostmöten för att ge direkt information efter de penningpolitiska beslut som inte låg i nära anslutning till fullmäktiges ordinarie sammanträden. Övrigt Fullmäktige gjorde studiebesök såväl vid som vid bygget av det nya riksbankskontoret i . Vid sammanträdet fick fullmäktige en särskild genomgång av verksamheten och organisationen i . Fullmäktiges granskning av verksamhet Fullmäktiges granskning av verksamhet utförs av fullmäktiges revisionsfunktion. Uppdraget som fullmäktiges revisionsfunktion innehas av . beslutade fullmäktige att ge i uppdrag åt ordföranden och vice ordföranden att antingen förlänga avtalet med eller teckna ett nytt avtal med någon av de revisionsbyråer som finns upphandlade i ramavtal för revisionstjänster. Fullmäktige fastställer en revisionsplan för fullmäktiges revi-sionsfunktion. I enlighet med planen gjorde revisionsfunktionen granskningar av förslag till vinstdisposition liksom av hantering och kontroll av guldvärdet och av den interna kontrollen vid tryckning och leverans av sedlar. Fullmäktige fick en förnyad dragning av innehållet i granskningsrapporten om valutareservsförvaltningen. Fokus låg på hur verksamheten hanterat de restriktioner som direktionen beslutat om samt på de åtgärder som vidtagit med anledning av granskningsrapporten. En uppföljande granskning av vidtagna åtgärder rapport avseende valutareservsförvaltning och IT-säkerhetsskydd presenterades för fullmäktige . Fullmäktige fick även information om årliga granskning av verksamhet liksom om de åtgärder som vidtagits med anledning av . Ingenting framkom i fullmäktiges löpande uppföljning av direktionsledamöternas arbete som ledde till att fullmäktige riktade någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. INLEVERANSBERäKNING AV RESULTAT 2011 2011/12:RB2 16.42 2011/12:RB2 FULLMäKTIGES VERKSAMHETSBERäTTELSE 16.42 Inleveransberäkning av resultat 1 Beräkning av inleverans till staten av årets resultat Räntenetto 4 134 Valutakursförlust -847 Guldvärdeeffekt - Övriga kostnader och intäkter 643 Årets resultat 2011 3 930 Avgår valutakursförlust 847 Tillkommer Prisvinst bokförd i balansräkningen 5 579 Justerat resultat 2011 10 356 Beräkning av genomsnittligt justerat resultat Justerat resultat 2007 7 061 Justerat resultat 2008 18 318 Justerat resultat 2009 4 192 Justerat resultat 2010 6 777 Justerat resultat 2011 10 356 Summa justerat resultat 46 704 Genomsnittligt justerat resultat 9 341 Beräkning av inleveransbeloppet av det genomsnittliga justerade resultatet 7 473 Avrundning 27 Inleverans 2011 7 500 2 Beräkning av överföringen till Till förs Valutakursförlust -847 av det genomsnittliga justerade resultatet 934 Summa 87 3 Beräkning av överföringen från Från förs av det genomsnittliga justerade resultatet 934 Prisvinst bokförd i balansräkningen -5 579 Avrundning inleverans -27 Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat 1 015 Summa -3 657