frsrdg · GZ04RR1 · 2012-01-01 00:00:00 — 2011 2010 2009 Kärnverksamheten 14 130 18 526 16 067 Årlig revision 5 198 5 150 3 537 Effektivitetsrevision 5 343 9 152 10 314 Internationellt utvecklingssamarbete 2 851 2 764 1 626 Omvärldsriktad verksamhet 737 1 461 591 Verksamhetsutveckling 4 398 6 794 2 890 Stödverksamheten 12 022 10 549 13 400 Kompetensutveckling 2 061 1 832 1 852 Kompetens- och resursförstärkning 9 960 8 717 11 548 Summa 30 550 35 869 32 356 Inom det internationella utvecklingssamarbetet är kostnaderna för extern kompetens och konsulter närmast oförändrade medan de halverats inom den omvärldsriktade verksamheten jämfört med föregående år. Minskningen är främst relaterad till utvecklingen av de riktlinjer inom FAS som slutfördes . I och med att riktlinjerna antogs vid har arbetet gått in i en ny fas, och behovet av extern kompetens har minskat. Även kostnaderna för verksamhetsutveckling har minskat, vilket beror på att översynen av de administrativa processerna och telefonibytet avslutades . Kostnaderna för extern kompetens och konsulter inom stödverksamheten har däremot ökat. När det gäller kompetensutveckling beror det främst på implementeringen av det nya utbildningsprogrammet för effektivitetsrevisionen. har gjort särskilda satsningar för att skapa en bättre it-infrastruktur, vilket har medfört ökade kostnader vad gäller kompetens- och resursförstärkning. Andra kostnader som hänförs till kompetens- och resursförstärkning är bemanning av receptionen, it-support, ekonomitjänster samt stöd vid rekrytering. Internt kompetensutbyte Samverkan både mellan och inom verksamhetsgrenarna syftar till att ta till vara medarbetarnas kompetens så effektivt som möjligt och bidra till att utveckla densamma. Aktiviteterna har i stort sett varit de samma som . Effektivitetsrevisorer har deltagit i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar och revisorerna inom årlig revision har när det varit lämpligt deltagit i effektivitetsgranskningar. De årliga revisorerna har också bidragit till effektivitetsrevisorernas verksamhetsplanering med insikter från sin granskning av de statliga myndigheterna. Möjligheter för medarbetarna att delta i internationella utvecklingssamarbete är också ett viktigt inslag i kompetensutvecklingen. Övriga internationella kontakter, bland annat inom ramen för INTOSAI och EUROSAI, utnyttjas för omvärldsbevakning och kompetensutveckling utifrån granskningsverksamhetens behov. Personal Anställda och tjänstlediga Antalet anställda i tjänst per har minskat med 9 personer . TABELL 21 ANTAL ANSTäLLDA PER DEN 31 DECEMBER 2009 2011 2011 2010 2009 Anställda totalt 322 328 337 varav kvinnor 188 189 193 varav män 134 139 144 varav tjänstlediga 18 15 25 Anställda exkl. tjänstlediga 304 313 312 varav visstidsanställda 4 8 13 har arbetat med att effektivisera rekryteringsprocessen vilket har underlättat årets rekryteringar. har 38 (28) personer slutat eller gått på tjänstledighet, varav 9 var visstidsanställda och 6 (11) personer har gått i pension. har 19 (20) personer börjat. Dessutom har 4 (6) personer återkommit från tjänstledighet. Ytterligare 10 (9) personer har anställts . TABELL 22 PERSONALOMSÄTTNING 2009 2011 (PROCENT) 2011 2010 2009 Årlig revision 10 4 12 Effektivitetsrevision 17 8 20 Övrigt 3 3 5 Hela myndigheten 10 5 12 Personalomsättningen har som helhet ökat från . Inom den årliga revisionen var personalomsättningen 10 (4) procent medan den inom effektivitetsrevisionen har ökat från . Sjukfrånvaro Den totala sjukfrånvaron har minskat något. För män har sjukfrånvaron minskat från till medan den är oförändrad för kvinnor. TABELL 23 SJUKFRÅNVARO 2010 2011 (PROCENT) 2011 2010 Total sjukfrånvaro* 1,6 1,8 Varav: Kvinnor 1,9 1,9 Män 1,2 1,6 Anställda -0,9 0,8 Anställda 1,4 1,6 Anställda 50- år 2,3 2,3 Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () 43,5 44,1 Andel långtidssjuka av total ordinarie arbetstid** 0,7 0,7 * I förhållande till total ordinarie arbetstid. ** Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andelen långtidssjuka () i procent. Arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa Genomförandet av beslutade åtgärder, såsom kunskapsöverföring och ledarutveckling, utifrån uppföljningen av medarbetarenkäten har fortsatt. Åtgärderna ingår i verksamhetsplanen och i den löpande verksamhetsutvecklingen. Syftet är att vidareutveckla som en attraktiv arbetsplats och arbetsgivare. Inom ramen för ledarutvecklingsprogrammet har cheferna genomgått en arbetsmiljöutbildning och en förtydligad arbetsfördelning för arbetsmiljöarbetet har utarbetats. erbjuder sina anställda åtgärder i syfte att förebygga ohälsa bland annat genom att subventionera olika friskvårdsaktiviteter. Intern styrning och kontroll Från har ändringar gjorts i de regelverk som avser ledning och interna styrning och kontroll. Riksrevisorn med administrativt ansvar ska från och med i år i årsredovisningen lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Myndighetens ledning ska säkerställa att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. I denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. leds av tre riksrevisorer som väljs av . En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar och ansvarar för den administrativa ledningen av myndigheten. Denna riksrevisor ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om årsredovisningen för och lämnar ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. Riksrevisorn med administrativt ansvar redovisar här nedan underlag till och sitt ställningstagande avseende intern styrning och kontroll 2011. process för intern styrning och kontroll Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll trädde i kraft . fattade riksrevisorerna beslut om att i sin verksamhet ska tillämpa bestämmelserna motsvarande förordningen. pågår ett arbete med att utveckla process för intern styrning och kontroll. Arbetet inleddes med att utveckla mål för verksamheten och att successivt utveckla formerna för att arbeta med riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. och fram till intygandet i årsredovisningen har riskanalys, löpande intern planering och uppföljning med utgångspunkt bland annat i riskanalysen, beslut om bedömningskriterier och ledningens riskacceptans utvecklats och implementerats. har arbetet bland annat omfattat översyn och uppdatering av dokumenterade risker genom en anpassning till de reviderade bedömningskriterierna och ensning av bedömningarna mellan olika risker. Därtill har förteckningen uppdaterats med nyidentifierade risker, sammanslagning av likartade risker och borttagning av risker. Genomgången omfattade även en översyn av de åtgärder som vidtagits och som återstår att genomföra och nya förslag till åtgärder. Incidentrapporteringen, de interna reglerna och beskrivningen av kontrollmiljön har utvecklats, men visst arbete kvarstår innan det är klart. Aktiviteter för kommunikation med medarbetarna om arbetet med en process för intern styrning och kontroll återstår att utveckla och genomföra. Processen för intern styrning och kontroll är en integrerad del av planering, genomförande och uppföljning av verksamheten. Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar också på områden där det finns utrymme för förbättringar, bland annat inom informationssäkerhetsområdet. Detta har tagits om hand dels löpande , dels i verksamhetsplaneringen . Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar har utvecklat och arbetar med en process för intern styrning och kontroll. I processen hålls riskbedömningarna aktuella genom regelbunden uppdatering. Utifrån riskanalysen planeras och genomförs åtgärder. Processen omfattar även att hantera och åtgärda incidenter som inträffar (incidentrapportering). De identifierade förbättringsområdena är inte så väsentliga att de påverkar bedömningen av och innehållet i årsredovisningen. Baserat på denna process för intern styrning och kontroll, självutvärdering, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer jag att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Sammanställning över väsentliga uppgifter (tkr) 2011 2010 2009 2008 2007 Låneram i Beviljad 17 000 30 000 30 000 30 000 40 000 Utnyttjad 6 955 7 819 6 490 7 512 12 048 Kontokredit hos Beviljad 33 903 33 580 32 745 32 483 32 284 Maximalt utnyttjad 0 0 0 1 170 0 Räntekonto Ränteintäkter 788 174 233 605 1 081 Räntekostnader Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* 500 600 100 Avgiftsintäkter** 573 869 815 430 2 519 Avgiftsintäkter som ej disponeras Avgiftsintäkter*** 120 168 120 692 119 673 135 458 132 215 Anslagskredit Beviljad 10 171 10 074 9 824 9 745 9 676 Utnyttjad Anslagssparande 15 410 6 260 8 Bemyndiganden Tilldelade bemyndiganden 28 000 26 000 30 000 28 000 68 000 Utestående åtaganden 13 757 23 097 16 486 23 552 29 261 Personal Antalet årsarbetskrafter (st.) 279 287 267 274 287 Medelantalet anställda (st.) 305 313 295 299 316 Driftskostnad per årsarbetskraft 1 138 1 143 1 173 1 087 1 127 Kapitalförändring Årets kapitalförändring 7 368 1 298 1 378 17 957 12 305 Balanserad kapitalförändring 4 065 5 363 3 985 39 131 26 826 * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamheten. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 59 tkr. *** I föregående års årsredovisning redovisades inkomster i stället för intäkter . Beloppet har korrigerats i denna årsredovisning. (tkr) Not 329 527 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 1 869 Intäkter av bidrag 778 Finansiella intäkter 2 Kostnader för personal 3 244 487 Kostnader för lokaler 27 781 Övriga driftskostnader 56 206 Finansiella kostnader 4 400 Avskrivningar och nedskrivningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten 5 120 692 Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statens budget för finansiering av bidrag 3 165 Lämnade bidrag (tkr) Not Balanserade utgifter för utveckling 7 2 935 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 8 Förbättringsutgifter på annans fastighet 9 642 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 10 3 Fordringar hos andra myndigheter 25 238 Övriga fordringar 6 571 Övriga upplupna intäkter Avräkning med statsverket 12 35 303 Kassa och bank (tkr) Not 35 Balanserad kapitalförändring 14 5 363 Kapitalförändring enligt resultaträkningen 6 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 15 6 957 Övriga avsättningar 7 819 Skulder till andra myndigheter 8 328 Övriga skulder SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Anslagsredovisning Redovisning mot anslag (tkr) Anslag Ingående över-föringsbelopp Årets tilldelning enligt anslags- direktiv Indrag- ning Totalt disponi-belt belopp Utgifter Utgående över-föringsbelopp Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag 2 341 299 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag 3 919 40 000 2 71941 200 40 317 883 Summa 6 260 339 Anslagskrediten för anslag 1:15 uppgår till 8 971 tkr och för anslag 1:5 till 1 200 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) Inkomsttitel Beräknat belopp Inkomster 2558 Avgifter för årlig revision 121 000 112 692 Summa 121 000 112 692 Redovisning mot bemyndiganden (tkr) Anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, ramanslag, utgiftsområde 7 Not 19 Tilldelat bemyndi-gande Ingående åtaganden Utestående åtaganden Utestående åtagandenas fördelning 2012 2013 Summa 28 000 23 097 13 757 10 939 2 817 Tilläggsupplysningar och noter Tillämpade redovisningsprinciper redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Maskinella avrundningar kan ge smärre differenser vid summeringar. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidstaxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av teamens personalsammansättning inom den årliga revisionen, dvs. revisionsobjektet ska inte belastas med resekostnader på grund av att teamet består av personal från olika kontor i landet. gemensamma kostnader fördelas utifrån antalet personer i de olika verksamhetsgrenarna. Dessa kostnader, tillsammans med de enhetsgemensamma kostnader som uppstår på respektive enhet, fördelas enligt nedlagda timmar inom verksamhetsgrenarna. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetens ledning (inklusive det och vetenskapliga rådet) och administration, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader samt kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Enhetsgemensamma kostnader är ledning och administration av verksamheten på enhetsnivå, kursavgifter och övriga personalkostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Anläggningstillgångar Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på minst 20 tkr redovisas som anläggningstillgång. För förbättringsutgifter på annans fastighet gäller för ny-, till- och ombyggnationer att anskaffningsvärdet ska uppgå till minst 100 tkr för att aktiveras. Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till minst 300 tkr. Följande avskrivningstider tillämpas: Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella tillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. På anskaffningsvärdet görs linjär avskrivning. Avskrivningen görs och sker från den månad som tillgången tas i bruk. Omsättningstillgångar Fordringarna har tagits upp till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalat. Skulder Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Brytdag Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår det att alla myndigheter ska tillämpa en s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger 50 tkr. Avsättningar har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension, chefspension och förordnandepension. Noter (tkr) Resultaträkning Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2011 2010 Intäkter av uppdragsverksamhet 59 105 Intäkter enligt 18 § ekonomiadministrationslagen 91 0 Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar 423 503 Reavinst från försäljning av materiella anläggningstillgångar 0 261 Not 2 Finansiella intäkter 2011 2010 Ränteintäkter avseende räntekontot i 788 174 Övriga finansiella intäkter 108 192 Not 3 Kostnader för personal 2011 2010 Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal 151 762 152 142 Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader 88 106 92 345 Summa 239 868 244 487 Not 4 Finansiella kostnader 2011 2010 Räntekostnader avseende lån i 133 28 Övriga finansiella kostnader 147 372 Not 5 Uppbördsverksamhet 2011 2010 Intäkter av avgifter för årlig revision enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. 120 168 120 692 Summa 120 168 120 692 Not 6 Årets kapitalförändring 2011 2010 internationella uppdrag 108 5 uppbördsverksamhet 7 476 1 293 Summa 7 368 1 298 Förändringen i årets uppbörd med 7 476 tkr beror främst på att brytdagen har tidigarelagts från . Not 7 Balanserade utgifter för utveckling 2010 Ingående anskaffningsvärde 21 482 21 874 Årets anskaffningar 45 663 Utrangering 0 1 055 Utgående anskaffningsvärde 21 527 21 482 Ingående ackumulerade avskrivningar 18 547 18 447 Årets avskrivningar 555 117 Årets nedskrivningar 2 425 0 Korrigering av tidigare års avskrivningar 0 18 Utgående ackumulerade avskrivningar 21 527 18 547 Summa 0 2 935 Not 8 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar 2011 2010 Ingående anskaffningsvärde 2 200 2 177 Årets anskaffningar 0 23 Utgående anskaffningsvärde 2 200 2 200 Ingående ackumulerade avskrivningar 1 914 1 809 Årets avskrivningar 106 105 Utgående ackumulerade avskrivningar 2 020 1 914 Not 9 Förbättringsutgifter på annans fastighet 2011 2010 Ingående anskaffningsvärde 16 164 15 846 Årets anskaffning 0 318 Utgående anskaffningsvärde 16 164 16 164 Ingående ackumulerade avskrivningar 15 522 15 387 Årets avskrivningar 192 135 Utgående ackumulerade avskrivningar 15 715 15 522 Not 10 Maskiner, inventarier, installationer m.m. 2011 2010 Ingående anskaffningsvärde 25 595 25 800 Årets anskaffning 1 555 2 060 Avyttringar 1 624 2 265 Utgående anskaffningsvärde 25 526 25 595 Ingående ackumulerade avskrivningar 21 221 21 152 Årets avskrivningar 1 766 2 331 Avyttring 1 624 2 262 Utgående ackumulerade avskrivningar 21 363 21 221 Summa 4 163 4 374 Not 11 Periodavgränsningsposter 2011 2010 Förutbetalda hyreskostnader 6 343 6 339 Övriga förutbetalda kostnader 0 232 Upplupna intäkter årlig revision 10 748 3 272 Summa 17 091 9 843 Ökningen av posten beror på att de upplupna intäkterna för den årliga revisionen har ökat med 7 476 tkr, vilket beror på att brytdagen tidigarelagts från . Se även not 6. Not 12 Avräkning med statsverket 2011 2010 Ingående balans 20 950 19 332 Uppbördsmedel som betalats till icke räntebärande flöde 120 955 120 366 Skulder avseende uppbörd 12 687 20 950 Anslag i räntebärande flöde Ingående balans 6 260 8 032 Redovisat mot anslag 327 162 335 108 Anslagsmedel som tillförts räntekonto 339 Återbetalning av anslagsmedel 2 719 2 462 Skulder avseende anslag i räntebärande flöde 15 410 6 260 Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag Ingående balans 12 225 14 641 Redovisat enligt undantagsregeln 2 228 2 416 Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag 9 997 12 225 Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Ingående balans 0 0 Inbetalningar i icke räntebärande flöde 122 443 122 949 Utbetalningar i icke räntebärande flöde 1 488 2 583 Betalningar hänförbara till anslag och inkomsttitlar 120 955 120 366 Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto 0 0 Summa Avräkning med statsverket 18 100 14 985 Not 13 Statskapital 2011 2010 Konst som överförts från 35 35 Not 14 Balanserad kapitalförändring 2011 2010 Avgiftsfinansierad verksamhet, Viss årlig revision Ingående balans 134 147 Årets kapitalförändring föregående år 0 13 Avgiftsfinansierad verksamhet, Internationella uppdrag Ingående balans 665 571 Årets kapitalförändring föregående år 5 94 Utgående balans 659 665 Ingående balans 4 565 3 267 Årets kapitalförändring föregående år 1 293 1 298 Utgående balans 3 272 4 565 Summa utgående balans 4 065 5 363 Not 15 Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser 2011 2010 Ingående avsättning 6 957 8 978 Årets pensionskostnad 467 2 668 Årets pensionsutbetalningar 2 585 4 688 Summa utgående avsättning 3 905 6 957 Not 16 Lån i 2010 Ingående balans 7 819 6 490 Årets nya lån 1 772 6 379 Årets amorteringar 2 635 5 050 Utgående balans 6 955 7 819 Den beviljade låneram är . Not 17 Periodavgränsningsposter 2011 2010 Semester- och löneskuld inklusive avgifter 22 550 22 004 Övriga upplupna kostnader 2 631 1 988 Summa 25 181 23 992 Ansvarsförbindelsen avser chefspension till för åren 2013 2022. Se även avsnittet Framtida åtaganden. Not 19 Redovisning mot bemyndiganden har en viktig roll när det gäller internationella biståndsinsatser för att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva offentlig revision och för att bygga upp en god förvaltning med kapacitet att motverka korruption. Insatserna löper ofta varför bemyndigats att ingå åtaganden som medför utgifter under senare budgetår än det år statens budget avser. Utestående åtaganden som täcks av ett redan anvisat anslag uppgår till 883 tkr. Uppgifter om ledande befattningshavare ska enligt 7 kap. 10 § föreskriften (FRS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och redovisa uppgifter relaterade till styrelseledamöter, rådsledamöter och ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. ska uppge vilka uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen) som dessa personer har haft. Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalats ut till dessa personer under räkenskapsåret samt de framtida åtaganden som avtalats för var och en. Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter i parlamentariska råd UPPGIFTER FÖR ORDINARIE LEDAMÖTER FÖR 2011 i insynsråd Ledamot i insynsrådet för (från 2011-05-06) Ersättare i styrelsen hamn och stuveri AB Ledamot i styrelsen för i i i insynsråd (2011-01-012011-05-04) Suppleant i Riksbanksfullmäktige Ersättningar och förmåner som betalats ut (kronor) RIKSREVISORER 1 502 427 1 408 617 1 415 171 LEDAMÖTER I DET PARLAMENTARISKA RÅDET 33 260 från 2011-05-06 17 150 2011-01-01-2011-05-04 14 880 Framtida åtaganden riksrevisor fullgjorde sitt sjuårsförordnande och är därefter berättigad till hel chefspension. Denna chefspension föranleder ett framtida ekonomiskt åtagande för som maximalt sträcker sig över perioden 2022. bedömer att det är möjligt att prognostisera åtagandet i taget. Denna del redovisas som en avsättning. Den resterande delen, där sannolikheten för och storleken på antagandet är svårbedömt, redovisas som ansvarsförbindelse. Ansvarsförbindelsen upphör om en pensionerad riksrevisor får en ny anställning. För anställning som riksrevisor gäller i övrigt förordningarna (1991:1160, 1995:1038 och 2003:55) om statliga chefspensioner, vilka antagits av förvaltningsstyrelse för tillämpning inom och dess myndigheter (RFS 1996:4). Rätten till hel chefspension uppnås efter en förordnandeperiod . Med peer review avses en referentgranskning, vilket i fall innebär att systerorganisationer från andra länder bjuds in att granska myndighetens verksamhet inom ett överenskommet område. Arbetssättet har använts alltmer frekvent bland nationella revisionsmyndigheter , och 2010 beslutade man om en internationell standard på området, ISSAI 5600 Guideline. Motsvarar det tidigare använda begreppet invändning. Inom parentes anges jämförelsesiffran . En tredjedel (76 st) av myndigheterna tillfrågades. Av dem svarade 47 vilket motsvarar en svarsfrekvens på 62 (73) procent. 46 av de myndigheter som svarade gjorde helt eller i huvudsak en samlad positiv bedömning. Med stora myndigheter avses de myndigheter som ska lämna särskild dokumentation enligt föreskrifter till 2 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt . Tabellen omfattar antalet publicerade granskningar .