frsrdg · GZ04ER1 · 2012-03-01 00:00:00 — 1115) och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. En granskning av ett medlemsland inleds med ett skriftligt yttrande från två rapportörer som utsetts av utskottet och som ska representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets nationella delegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. För att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen besöker utskottsdelegationer de aktuella länderna. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i de politiska och juridiska utskotten i kraft av sitt ämbete. möten är inte offentliga. 12634, res. 1827) låg till grund för den årliga debatten om läget för demokratin i . Årsrapporten redogjorde för granskningar av tio länder: , , , och , , , , , och . Utskottet gör besök på plats i de länder som är föremål för granskning och skaffar sig därigenom en detaljerad bild av utvecklingen i dessa länder. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Att landet i fråga genomför dessa rekommendationer följs upp genom en dialog med landet som påbörjas efter att granskningen har avslutats. En sådan dialog pågår mellan utskottet och fyra medlemsländer: , , och . Utöver dessa hade elva länder, som inte omfattas av något övervakningsförfarande, bedömts i detalj: , , , , , , , , , och . kritiserades för bristande insyn vad gäller finansieringen av politiska partier. 2.2.2 Demokratins tillstånd i En aktuell debatt hölls om demokratiska utveckling. Svenska delegationens vice ordförande, , som inledde debatten sade att man bör starta en granskning av hur lever upp till principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. gjorde ett inlägg där hon bad de närvarande att uppmärksamma de oroväckande förändringarna i konstitutionen och medielagarna som har införts . På initiativ av stora delar av den svenska delegationen lades en motion om att inleda ett granskningsförfarande. beslutade senare att inleda en förundersökning av hur lever upp till principerna om demokrati och mänskliga rättigheter för att avgöra om en ordinarie granskning ska inledas. utsågs till en av två rapportörer för förundersökningen. 2.2.3 uppfyllande av sina åtaganden gentemot Under aprilsessionen togs uppfyllande av sina åtaganden gentemot upp (dok. 12554, res. I debatten kom det fram att gjort åtskilliga framsteg exempelvis vad gäller stärkandet av domstolarna och parlamentet. Man har även stärkt det lokala styret och arbetar mot korruptionen i landet. Det finns dock ett antal områden där man fortfarande inte gjort betydande framsteg, såsom att göra domare mer självständiga samt utredningar av brott mot mänskliga rättigheter i samband med kriget . Trots landets framåtskridande rekommenderade utskottet att man fortsätter övervakningen av . betonade att det krävs mer arbete för ett effektivt och rättvist domstolsväsende i landet. de talade om behovet av en reform av vallagen, att befolkningens förtroende för domstolsväsendet är lågt samt att ägarskapet av medierna i landet bör vara transparent. Det noterades även att har utsetts till rapportör för att studera de humanitära konsekvenserna av kriget mellan och . 2.2.4 Hur de demokratiska institutionerna i fungerar Församlingen debatterade de demokratiska institutionernas tillstånd i (dok. 12710, res.1837). Församlingen välkomnade den senaste allmänna amnestin i som har inneburit att alla de personer som fängslades vid upploppen nu är fria. En konstruktiv dialog mellan oppositionen och den regerande koalitionen har inletts. Övervakningen av utvecklingen i kommer att fortsätta med oförminskad styrka. , som talade för sin politiska grupp i debatten, underströk vikten av ett oberoende rättssystem och att straffrihet är en oacceptabel företeelse. Utökad medie- och yttrandefrihet måste komma till stånd i landet. 2.2.5 Valövervakning Valövervakning är ett komplement till granskningen av att medlemsländernas åtaganden fullgörs. har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med () och . Valövervakning sker i olika delar av landet där parlamentarikerna på plats i vallokaler övervakar valtillfället, förseglingen av röstsedlarna och rösträkningen. Parlamentariker som valövervakare bedöms politiskt vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare enligt följande: , presidentval , parlamentsval (deltog) , parlamentsval (ledde församlingens valobservatörsdelegation) , presidentval , parlamentsval (deltog) , presidentval , parlamentsval , parlamentsval (de och deltog). 2.3 Politiska frågor 2.3.1 Utvecklingen i Under en brådskande debatt om situationen i efter presidentvalet uttrycktes bestörtning över en skådad våg av våld och förföljelse som följde tillkännagivandet av valresultatet. Församlingen uppmanade i en resolution de vitryska myndigheterna att frige alla oppositionskandidater, journalister och människorättsaktivister som arresterats av politiska skäl och krävde att det måste bli ett slut på alla trakasserier och hotelser som fortfarande pågår (dok. 12494, res. Den svenska delegationen fick i resolutionstexten med ett tillägg om att det ska finnas tillfälliga fristäder för hotade grupper. de försvarade detta tillägg i debatten. 2.3.2 Situationen i Efter den stora proteströrelsen i , som satte stopp för 23-åriga styre över landet och ledde till att man satte samman en ny regering, antog den parlamentariska församlingen en resolution vid januarisessionen. I denna uppmanades politiska krafter att påbörja demokratiska reformer utan dröjsmål för att inte svika befolkningens förväntningar (dok. 12497, res. underströk också i den brådskande debatten att kvinnornas rättigheter särskilt måste bevakas i den svåra övergångsfasen. I de texter som församlingen antog vid junisessionen vad gäller situationen i (dok. 12624, rek. 1972, res. 1819) slogs det fast att måste göra allt man kan för att stödja demokratiutvecklingen i , inte minst genom praktiskt stöd inför kommande val. Församlingen ansåg att det framtida tunisiska parlamentet skulle kunna överväga att ansöka om partnerskap för demokrati hos församlingen. Man uppmanade också ministerkommittén att eventuellt skapa en särskild status för länderna i södra och östra . underströk återigen i debatten att jämställdheten mellan kvinnor och män inte får glömmas bort under den pågående reformprocessen i och i utformandet av en ny konstitution och nya lagar. 2.3.3 Aktuell debatt: situationen i Den aktuella debatten under aprilsessionen behandlade situationen i . Det framhölls att den bästa metoden att minska antalet asylsökande är att förbättra deras livsvillkor i deras respektive hemländer. bör fokusera på hur man kan förbättra situationen i och stödja de människor som kämpar för demokrati, inte bara i , utan över hela . underströk att vi tydligt måste uttala vårt stöd för dem som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter i och att två viktiga verktyg för att inspirera till förändring är dels PACE:s nya medlemsstatus partnerskap för demokrati, dels . påpekade att vi i kampen för frihet och demokrati i inte ska bortse från kvinnans ställning, och att detta är ett tillfälle att få kvinnors rättigheter erkända. 2.3.4 får status som partner för demokrati Den parlamentariska församlingen beslutade att bevilja parlamentet i status som partner för demokrati (dok. 12625, res. 1818), vilket innebär att det blir det första parlament som tilldelas denna status som inrättades av PACE . Statusen kan endast beviljas en icke-medlemsstat. Församlingen välkomnade engagemang för djupa konstitutionella, institutionella, politiska och rättsliga reformer. Församlingen föreslog en rad specifika åtgärder som man ansåg viktiga för att stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna i . Man beslutade att granska vad som uppnåtts av det marockanska parlamentets politiska åtaganden och bedöma framstegen i reformarbetet. Relationen mellan och nämndes kort men kommer att behandlas av församlingen i en separat rapport framöver. 2.3.5 Aktuell debatt: situationen i och En aktuell debatt hölls om de politiska och humanitära konsekvenserna av situationen i och . Det konstaterades att antagit en resolution om men inte om och att det internationella ansvaret att skydda en civilbefolkning, responsibility to protect, som slogs fast av FN 2005, nu tillämpats i fallet . ansåg, liksom flera andra talare i debatten, att måste anta en resolution även om . 2.3.6 nationella råd får status som partner för demokrati nationella råds (PNC) ansökan om statusen partner för demokrati i debatterades och accepterades vid oktobersessionen (dok. 12711, res. I och med partnerskapet bekräftar nationella råd sin vilja att efterleva grundläggande värderingar om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Partnerskapet innebär att representanter från nationella råd kan närvara och delta i debatter i församlingen men inte rösta. Det innebär inte heller att erkänner som stat. underströk att PNC i och med detta också åtar sig att sträva efter ett pluralistiskt samhälle och uppmuntra jämlikt deltagande av män och kvinnor i det politiska livet och i samhället i stort. 2.3.7 Samarbete mellan och de framväxande demokratierna i Församlingen underströk att stabiliteten i den arabiska världen skulle förbättras om man kunde hitta lösningar på de mest centrala konflikterna som kvarstår i regionen, i synnerhet den mellan israeler och palestinier. uppmanade medlemmarna i särskilt , , , och , och (medlemsstater i ) att stödja den palestinska begäran att bli ansluten till FN som fullvärdig medlemsstat (dok. 12699, res. Församlingen krävde frigivning av alla som gripits för sitt politiska demokratiarbete och välkomnade framgångarna för de demokratiska krafterna i . Man uttryckte vidare sin beredvillighet att bistå vid övergången till demokrati om de libyska myndigheterna så önskar. Församlingen fördömde den syriska regimens brutala tillslag mot sitt folk och underströk att straffrihet för brott mot mänskligheten är oacceptabelt. 2.3.8 Den politiska situationen på (S) ansvarade för rapporten för den brådskande debatten om situationen på som hölls vid oktobersessionen (dok. 12747, res. Församlingen uttryckte oro över de spänningar och konflikter som setts i norra och uppmanade till samarbete med Kfor och Eulex samt att myndigheterna i och återupptar den EU-medlade dialogen. Vidare framhölls vikten av att det politiska dödläget i bryts och att man anstränger sig för att finna lösningar på den ekonomiska nedgången. Genomförandet av utslaget i som slår fast att minoriteter även utanför de tre etniskt konstituerande grupperna i landet måste kunna ställa upp i val är viktigt. Slutligen behandlades utvecklingen i vilken församlingen ansåg lovande, även om det dock finns problem kvar att lösa. Vid ett utskottsmöte under sessionsveckan utsågs till rapportör för utvecklingen i Kosovo. 2.3.9 Europeiskt forum för demokratins framtid Ett europeiskt forum för demokratins framtid inrättades genom ett beslut vid i . Forumets uppgift ska vara att identifiera och utvärdera betydande demokratiinitiativ, utveckla standarder för demokratiutveckling och sprida kunskap bland medlemsstaterna. Forumet samlar företrädare för politiska partier, förtroendevalda på lokal, regional och nationell nivå, forskare samt enskilda organisationer m.fl. med intresse för att fördjupa och stärka demokratin. Det sjunde forumet hölls på med det övergripande temat Det ömsesidiga beroendet av demokrati och social sammanhållning. Från den svenska Europarådsdelegationen deltog de . 2.4 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 2.4.1 Omänsklig behandling av människor och illegal organhandel i Kosovo En rapport som väckte stor uppmärksamhet under januarisessionen var den om omänsklig behandling av människor och illegal organhandel i Kosovo (dok. 12462, res. Den parlamentariska församlingen antog en resolution där man efterlyser internationella och albanska utredningar av brott som begåtts i efterdyningarna av konflikten i Kosovo. Bland annat bör man utreda de många indikationer på att organ avlägsnades från fångar på albanskt territorium för transplantation utomlands. 2.4.2 Verkställigheten av domar från för mänskliga rättigheter De stater som ansluter sig till förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att domar verkställs är av stor betydelse annars kommer det system som byggts upp under att undermineras. För att ta itu med problemet har församlingen föreslagit att ministerkommittén intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställigheten av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. De nationella parlamenten har uppmanats att engagera sig i att följa upp hur domstolens beslut verkställs på nationell nivå. Den parlamentariska församlingen pekade i en resolution ut nio stater med stora systematiska brister vad gäller att verkställa domar, vilket orsakar upprepade kränkningar av den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (dok. 12455, res. 1787, rek. , , , , , , , och ansågs ha strukturella problem som orsakar oroande förseningar vid implementeringen av domar från . underströk i debatten att det är staterna som är skyldiga att verkställa domarna, vilket i sin tur är en nödvändighet om domstolen ska vidmakthålla sin höga status. 2.4.3 Årlig aktivitetsrapport från kommissionär för mänskliga rättigheter MR-kommissariens redogörelse och verksamhet debatteras regelbundet av församlingen. Vid aprilsessionen presenterade sin årliga rapport (CommDH(2011)4). Kommissionärens huvudsakliga teman har varit icke-diskriminering, mänskliga rättigheter för immigranter och flyktingar, kampen mot rasism och xenofobi, barns rättigheter och yttrandefrihet. Romernas svåra situation och straffrihet vid överfall eller till och med mord av journalister uppmärksammades också. Efter en fråga ställd av ordföranden i den svenska delegationen de om möjligheterna att stötta det civila samhället i , trots att landet inte är medlem i , framkom att kommissionären avsåg att göra ett längre uttalande om utvecklingen för mänskliga rättigheter i . frågade vad kan göra för att skydda kvinnor som utsätts för surrogatmödraskap mot sin vilja. konstaterade att det bör läggas mer tonvikt på denna sorts missbruk och att det är en aspekt som också måste behandlas i samband med flyktingdiskussioner. 2.4.4 Leva tillsammans i 21:a århundradets : uppföljning av välkomnade tillsammans i 21:a århundradets " (dok. 12632, rek. Rapporten slår fast att mångfald är ett faktum i dagens och att varje individ har rätt att behålla sin identitet som lagarna i naturligtvis måste respekteras. Församlingen betonade att även om det mångkulturella samhället står inför stora utmaningar på nationell nivå är assimilering inte ett alternativ. 2.4.5 Lissabonfördragets inverkan på Samtliga av EU:s 27 medlemsländer är också medlemmar i . I och med Lissabonfördragets ikraftträdande är EU skyldigt att ansluta sig till om de mänskliga rättigheterna och därmed skapa ett gemensamt rättsområde i . Förhandlingar om en rad frågor har pågått under 20102011, bl.a. om EU:s roll vid tillsättande av domare till för de mänskliga rättigheterna. var församlingens rapportör om Lissabonfördragets inverkan på och hon inledde debatten om EU:s anslutning till vid junisessionen (dok. 12713, rek. 1932, res. Församlingen uppmanade parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som behövs för att en anslutning snabbt ska kunna ske, vilket i sin tur kommer att underlätta EU:s anslutning till andra viktiga Europarådskonventioner. I linje med slutsatser föreslog församlingen också en rad åtgärder för att förbättra samarbetet med . 2.5 Ekonomiska frågor 2.5.1 EU:s östliga partnerskap och den ekonomiska utvecklingen i östra ett möte med det ständiga utskottet debatterades bl.a. en rapport om inverkan av EU:s östliga partnerskap på den ekonomiska utvecklingen i östra (dok. 12521, rek. 1971, res. Det konstaterades att demokratisk och ekonomisk utveckling i partnerskapsländerna måste gå hand i hand. , som förespråkar ett utan skiljelinjer, stöder EU:s östliga partnerskap helt och fullt men ser en fara i den växande klyftan mellan eliten och resten av samhället i partnerskapsländerna. Resolutionen lyfter fram korruptionen och de svarta ekonomierna som de största problemen. Resolutionstexten förtydligades vad gäller skillnaden på kontakter med den vitryska regimen (som bör undvikas) jämfört med de övriga fem partnerländerna. 2.5.2 verksamhet 20102011 fungerar som parlamentariska dimension. Av 33 medlemsländer ingår nio inte i (, , , , , , , och ), men deras parlamentariska delegationer har rätt att delta i den årliga debatten i om aktiviteter. generalsekreterare medverkade vid höstsessionen i den utvidgade församlingens årliga debatt om (dok. 12683, res. I med en måttlig tillväxt, svaga offentliga finanser och fortsatt hög arbetslöshet i många medlemsstater anser den parlamentariska församlingen att kampen mot arbetslösheten är en av de centrala utmaningarna för OECD-ekonomierna. Församlingen uppmanar att utveckla lämpliga policyråd för att förhindra en långsiktig hög arbetslöshet. Församlingen uppmuntrar också att utveckla politiska lösningar på de sociala skillnader som har förvärrats till följd av lågkonjunkturen. Man begär ett större engagemang av inom socialpolitiken. Församlingen uppmärksammar också behovet av att stärka lagstiftningen kring finansiella institutioners verksamhet och att reglera finansiella marknader och kapitalflöden i syfte att öka insynen. 2.6 Kultur och medier 2.6.1 Skydd för journalisters källor presenterade sin rapport om skydd för journalisters källor vid januarisessionen (dok. 12443, rek. Rekommendationen till ministerråd antogs enhälligt av de samlade parlamentarikerna och i den förklarades att utlämnande av uppgifter för att identifiera en källa ska begränsas till undantagsfall där centrala intressen för allmänheten eller en enskild person står på spel. 2.6.2 Mediefriheten i utsågs vid januarisessionen till församlingens permanenta rapportör för mediefrihet i . arrangerades ett seminarium i för församlingens underutskott för mediefrågor. Vid seminariet diskuterades främst situationen för medierna i och . har i egenskap av rapportör för mediefrihet representerat den parlamentariska församlingen vid yttrandefrihetskonferenser i , och . 2.6.3 Religiösa dimensioner av den interkulturella dialogen Under aprilsessionen debatterades grunden för interkulturell dialog ur ett religiöst perspektiv (dok. 12553, rek. De europeiska staternas kontinuerliga ansträngningar för ökad tolerans undermineras av individuella handlingar av våld och hat. Den religiösa dimensionen av den interkulturella dialogen är viktig i arbetet för demokratiska värderingar. Det är därför betydelsefullt att representanter för kontinentens religioner samlas för att skapa en kultur av samlevnad med respekt för varandra. Statliga myndigheter bör underlätta dialog genom interreligiösa projekt och bör skapa en plattform där höga representanter från olika religioner kan bygga ett nätverk för demokrati och mänskliga rättigheter. betonade i sitt anförande att politiska partier bör distansera sig från attacker på muslimer samt skilja på muslimer och muslimska extremister. 2.7 Befolknings- och flyktingfrågor 2.7.1 Ensamkommande flyktingbarn i frågor om ankomst, vistelse och återvändande Vid aprilsessionen debatterades temat ensamkommande flyktingbarn i : frågor om ankomst, vistelse och återvändande (dok. 12539, res. 1810, rek. Man uppskattar att det finns omkring 100 000 ensamkommande flyktingbarn i . Syftet med migrationen är ofta att fly från krig, våld eller extrem fattigdom. I många mottagarländer möter dessa barn övergrepp och försummelse. Mottagarländernas mål bör vara att nå hållbara lösningar, såsom integrering i landet, återförening med sin familj, eller återintegrering i ursprungslandet. Fram tills detta mål är uppfyllt bör varje barn erbjudas tillgång till samma utbildning och sjukvård som andra medborgare i mottagarlandet åtnjuter. Utskottet föreslog 15 gemensamma principer som medlemsländerna ska hålla sig till vid hanteringen av ensamkommande barn. tryckte på att en utgångspunkt för europeiska riktlinjer måste vara att beskydda ensamma migrerande barn och att inget barn ska nekas tillträde vid en gräns eller deporteras. Hon påminde också om att medlemsstater måste skydda barn med barnets bästa som ledstjärna. 2.7.2 Den storskaliga ankomsten av immigranter, asylsökande och flyktingar till Europas sydkuster I en brådskande debatt vid aprilsessionen behandlades den storskaliga ankomsten av immigranter, asylsökande och flyktingar till Europas sydkuster (dok. 12581, res. 1805, rek. Rapporten konstaterade att 460 000 människor flytt från till grannländer och att måste hantera de humanitära aspekterna av denna flyktingström. Vidare bör visa större solidaritet inom sina gränser och söka hitta långsiktiga lösningar, om man inte vill riskera instabila grannstater i söder med stora populationer av arbetslösa ungdomar utan ekonomiska utsikter. framförde att kvinnor som blivit utsatta för sexuellt våld och våldtäkt under väpnade konflikter bör skyddas bättre. Detta kan göras genom att uppmuntra föredömligt beteende hos armén och polisen i drabbade länder samt genom ett ökat samarbete med FN för en mer enad respons mot sexuellt våld. 2.7.3 Asylsökande och flyktingar Vid en gemensam debatt om asylsökande och flyktingar behandlades dels frågan om ansvarsfördelning i (dok. 12630, res. 1820), dels frågan om räddningsaktioner till havs (dok. 12628, rek. 1974, res. Församlingen menade att alla europeiska regeringar har en moralisk plikt att hjälpa , och andra länder som hanterar de tusentals båtflyktingar som har kommit från . Vidare underströk församlingen att medlemsstaterna både har en moralisk och juridisk skyldighet att rädda människor i nöd, och man krävde en strikt tillämpning av internationell rätt. , som ingår i församlingens grupp som ska granska den humanitära situationen för flyktingarna på den italienska ön , framhöll i sitt inlägg att endast ser en mycket liten del av de nordafrikanska flyktingströmmarna, framför allt berörs grannländer till de konfliktdrabbade staterna. Vidare betonade hon vikten av att hantera flyktingar som individer och inte som en grupp. underströk i sitt anförande det gemensamma ansvaret för alla länder i att hantera flyktingar på ett humant sätt. 2.7.4 Papperslösa barn Den parlamentariska församlingen underströk i sin rekommendation om papperslösa barn att dessa först och främst ska ses som just barn och att immigrantstatusen är sekundär (dok. 12718, rek. Medlemsländerna rekommenderas att agera för att säkerställa rätten till utbildning och hälsovård samt att det ges hjälp att finna husrum. I diskussionen framhölls att även om rätten till husrum är speciellt svår att genomdriva ska detta inte vara en ursäkt för att internera barn. Ensamkommande barn ska aldrig interneras, enligt rekommendationen.