frsrdg · H004RS1 · 2012-10-08 00:00:00 — Bestämmelserna i dessa delar bör lämpligen träda i kraft . Samtliga förslag bör alltså träda i kraft . Det kollektivavtal som innehåller bestämmelser om arvode till nämndernas sekreterare m.fl. bör med en sådan framförhållning kunna omförhandlas i sådan tid att en dubbelreglering undviks. Även om de nya bestämmelserna träder i kraft finns det inget som hindrar att före ikraftträdandet tar upp frågan om nämndernas resursbehov för . Från och med föreslås nämnderna redovisa sitt resultat. I praktiken betyder det att de första verksamhetsredogörelserna kommer att lämnas till . Av tydlighetsskäl bör en övergångsbestämmelse av denna innebörd tas in i de nya instruktionerna samt i ekonomiadministrationslagen. kommer, som anmärkts ovan, dock alltjämt vara skyldig att redovisa resultat. Riksdagsstyrelsen lämnar inte något förslag om en instruktion för . De ändringar som föreslagits i lagen (2011:745) med instruktion för i syfte att klarlägga ansvarsfördelningen mellan förvaltningen och nämnderna bör dock gälla även . Övriga författningsändringar Riksdagsstyrelsens förslag Upplysningsbestämmelserna som rör sammansättning och arvodering i , som finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, upphävs. Bestämmelserna om ersättning för inkomstförlust i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ anpassas så att även de som har uppdrag hos nämndmyndigheter har rätt till sådan ersättning. Flera paragrafer i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter som innehåller hänvisningar till lagen om arvoden m.m. inom , dess myndigheter och organ justeras. Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag De förslag som lämnats i det föregående medför behov av vissa följdändringar. Följdändringar krävs i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. I 9 och 10 §§ finns bestämmelser om överklagandenämnds sammansättning, beslutförhet och arvodering. Bestämmelser om detta bör i stället tas in i den föreslagna lagen med instruktion för . Befintliga regler kan därför upphävas. I lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) finns bestämmelser om ersättning för inkomstförlust. De anknyter till ett par paragrafer som ändrats som en följd av att ersättning numera föreslås utgå i form av antingen årsarvode eller sammanträdesarvode. För att ersättning för inkomstförlust även i fortsättningen ska kunna betalas krävs en mindre justering i den angivna lagen. I lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen) finns i flera paragrafer hänvisningar till arvodeslagen. Som en konsekvens av ändringarna i 1 § arvodeslagen behövs ändringar också i ersättningslagen. 2012/13:RS1 16.42 2012/13:RS1 16.42 Riksdagsstyrelsens bedömning Förslagen i denna framställning förväntas endast leda till begränsade kostnadsökningar som belastar förvaltningsanslag. Ekonomiska konsekvenser Förslagen innebär endast i begränsad utsträckning att nya arbetsuppgifter tillförs nämnderna eller . nämnder föreslås få nya arbetsuppgifter enligt följande. Samtliga nämnder ska upprätta en arbetsordning. För att kunna utarbeta en sådan måste varje nämnd gå igenom sina rutiner. Upprättandet av en arbetsordning kräver en arbetsinsats initialt. Därefter bör endast ändringar i arbetsordningen föranleda arbetsinsatser. En annan ny uppgift är att lämna en verksamhetsredogörelse. Man kan räkna med att den första redogörelsen kräver ett visst merarbete. Under därpå följande år kan den första verksamhetsredogörelsen användas som förebild. I ett längre perspektiv blir det knappast fråga om några större kostnader. Det föreslås vidare att nämnderna ska ha i uppgift att fatta beslut i några ytterligare avseenden jämfört med vad som gäller . Här handlar det bl.a. om arvode till nämndernas sekreterare. När det gäller kan det konstateras att förvaltningen lämnar kanslistöd till nämnderna. Effekterna av förslagen blir delvis beroende av i vilken utsträckning nämnderna kommer att använda kanslistöd. Några mer omfattande förändringar i förhållande till den situation som gäller kan dock inte förutses. Den föreslagna samordningsfunktionen för nämnderna kan läggas på någon redan befintlig enhet inom . Sammantaget innebär det som sagts nu att en viss mindre kostnadsökning blir följden av de nu lämnade förslagen. En del av denna kostnadsökning är en följd av en viss ökning av arbetsbördan för nämndernas sekreterare. För ledamöternas del ligger kostnadsökningen i de nya arvodesbelopp som föreslås. Övriga konsekvenser Det föreslås bl.a. att arvode till sekreterare ska bestämmas av nämnderna själva. Det kollektivavtal som finns bör därför omförhandlas så att det inte längre tar upp de uppdragstagare som omfattas av detta förslag. FöRFATTNINGSKOMMENTAR 2012/13:RS1 16.42 2012/13:RS1 FöRFATTNINGSKOMMENTAR 16.42 Förslag till lag med instruktion för Uppgifter m.m. 1 § Paragrafen handlar om uppgifter m.m. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av bestämmelsen i första stycket framgår i vilka författningar det finns bestämmelser om nämndens uppgifter. Den överensstämmer i huvudsak med 1 § i den tidigare lagen (1974:1037) med instruktion för . Bestämmelsen anger dock uttryckligen vilka lagar förutom regeringsformen och riksdagsordningen som innehåller bestämmelser om nämndens uppgifter. Genom bestämmelsen i andra stycket klargörs att nämnden är en myndighet under . Ledning 2 § Paragrafen handlar om nämndens ledningsform. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. Innebörden av bestämmelsen är att det är nämnden som kollektiv som ansvarar för ledningen av myndigheten. Sammansättning 3 § Paragrafen handlar om nämndens sammansättning. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.2. Bestämmelsen motsvarar delvis 1 § i den tidigare lagen med instruktion för . Närmare bestämmelser om nämndens sammansättning och om val till nämnden finns i den angivna bestämmelsen i regeringsformen och i 8 kap. 2 § riksdagsordningen. Ledningens ansvar 4 § Paragrafen reglerar vissa delar av ledningsansvaret. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3. Bestämmelsen i första stycket reglerar nämndens verksamhetsansvar. Nämndens verksamhetsansvar är begränsat på det ekonomiadministrativa området. Bestämmelser som lägger huvuddelen av det ansvaret på finns i 2 § första stycket 7 och 8 lagen (2011:745) med instruktion för , jfr dock 1 § tredje stycket lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . I andra stycket anges den närmare innebörden av verksamhetsansvaret. Regleringen överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för myndigheter under regeringen. En skillnad är dock att nämnden endast svarar för redovisning av sitt resultat. Den finansiella redovisningen sköts av , vilket följer av de nämnda bestämmelserna. Arbetsordning 5 § Paragrafen innehåller ett krav på arbetsordning. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.5. Bestämmelsen innebär att nämnden ska ha en arbetsordning. Uppgiften att besluta om arbetsordning är en del av ledningsansvaret och kan inte delegeras. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 6 § i den tidigare lagen med instruktion för . I förhållande till den äldre bestämmelsen har en språklig modernisering skett. Delegering 6 § Paragrafen handlar om delegering. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Bestämmelsen i första stycket anger vad som menas med delegering. Av andra stycket framgår vilka slags beslut som kan delegeras till ordföranden, ersättaren för ordföranden, sekreteraren, föredraganden eller någon som utför kansligöromål för nämnden. Den motsvarar i huvudsak 6 § i den tidigare lagen med instruktion för . Med stöd av första punkten kan delegering ske av rätten att fatta beslut och vidta andra åtgärder som behövs för beredningen av ett ärende, t.ex. att kommunicera skrifter. Med stöd av andra punkten kan delegering ske i fråga om remisser. Beslutsfattande som innebär prövning i sak av överklaganden och beslut om arbetsordning kan inte delegeras. I det tredje stycket finns en bestämmelse som medger att nämnden delegerar rätten att fatta beslut om avskrivning efter återkallelse till ordföranden eller ersättaren för ordföranden. Bestämmelsen i fjärde stycket innebär att beslutsfattande i fråga om utlämnande av allmänna handlingar kan delegeras till någon som är anställd hos en värdmyndighet. Delegering kan ske till en på förhand angiven person eller en funktion hos den andra myndigheten. Den som efter en sådan delegering fattar beslut med anledning av en begäran om att få ta del av en allmän handling fattar beslutet i nämndens namn. Ärendenas handläggning 7 § Paragrafen anger när nämnden ska sammanträda. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.6. Bestämmelsen motsvarar 2 § i den tidigare lagen med instruktion för men har moderniserats språkligt. 8 § Paragrafen handlar om experthjälp. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Bestämmelsen innebär att nämnden alltid har rätt att anlita experter om det behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter. Bestämmelsen motsvarar delvis 3 § i den tidigare lagen med instruktion för . 9 § Paragrafen handlar om beslutsfattandet i nämnden. Övervägandena finns i avsnitten 5.6.4 och 5.6.6. I första stycket finns en bestämmelse som anger var frågan om beslutförhet är reglerad. Bestämmelsen i andra stycket klargör vad som gäller när nämnden inte är enig. Den motsvarar 5 § i den tidigare lagen med instruktion för . 10 § Paragrafen handlar om s.k. per capsulambeslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.2. Bestämmelsen innebär att nämnden får avgöra ärenden utan att sammanträda. Vid sådant beslutsfattande gäller sedvanliga regler om beslutförhet. Möjligheten att fatta beslut på detta sätt bör inte användas om det inte råder enighet om beslutet. Beslutsfattande enligt denna paragraf förutsätter inte till skillnad från den generella regleringen i myndighetsförordningen att saken är brådskande. Det ligger dock i sakens natur att det ofta är i sådana fall som per capsulambeslut kan vara ändamålsenliga. Frågan om ifall beslut ska fattas utan sammanträde eller inte är ytterst en fråga om huruvida det är lämpligt att saken avgörs på det sättet. 11 § Paragrafen handlar om dokumentation av beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.3. Bestämmelsen innebär att nämnden ska dokumentera beslut som fattas. I bestämmelsen anges vilka krav som ställs på en sådan handling. Det finns inget som hindrar att beslutet dokumenteras elektroniskt om nämnden har möjlighet till det. 12 § Paragrafen handlar om underrättelse om vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.5. Det anslag som kan påverkas av beslut av nämnden är med nuvarande anslagsbeteckning förvaltningsanslag (utgiftsområde 1). Bestämmelsen innebär att nämnden ska underrätta om sådana beslut som innebär att anslaget tas i anspråk. Bestämmelsen tar bl.a. sikte på beslut som rör arvode till sekreterare och föredragande. Årlig verksamhetsredogörelse 13 § Paragrafen handlar om nämndens resultatredovisning. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Bestämmelsen anger när och till vilket organ verksamhetsredogörelsen ska lämnas. Tidpunkten överensstämmer med vad som gäller för andra myndigheter som lämnar årsredovisning eller verksamhetsredogörelse. När det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen ställer bestämmelsen inte upp några särskilda krav. En verksamhetsredogörelse bör dock innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Organisation 14 § Paragrafen handlar om förordnande av sekreterare, se beskrivningen av gällande bestämmelser i avsnitt 5.9. Den motsvarar i huvudsak 3 § första meningen i den tidigare lagen med instruktion för . Bestämmelsen innebär att det är nämndens ansvar att se till att det finns en sekreterare. Uppgiften att fatta beslut om sekreterare kan delegeras till ordföranden. Bestämmelsen innehåller inga anvisningar i frågan ifall om förordnanden ska ges för en begränsad tid eller inte. Det är nämnden som avgör den saken. Om nämnden har behov av det kan tillfälliga sekreterare utses. Ersättningsfrågor 15 § Paragrafen handlar om arvoden. Övervägandena finns i avsnitten 5.10.1 och 5.10.2. Bestämmelsen i första stycket anger var frågan om arvode till ledamöter är reglerad. I den angivna lagen finns en reglering som innebär att arvodet är knutet till det arvode som betalas till riksdagsledamöter. Bestämmelsen motsvarar 8 § i den tidigare lagen med instruktion för . Av andra stycket framgår att det är nämnden som ska fatta beslut om arvode till sekreterare och andra som tjänstgör hos nämnden. Uppgiften kan delegeras till ordföranden. Bestämmelsen motsvarar 3 § andra meningen i den tidigare lagen med instruktion för . 16 § Paragrafen handlar om ersättning för resekostnader. Övervägandena finns i avsnitt 5.10.4. Bestämmelsen innebär att reseersättning ska lämnas i enlighet med vad som gäller för anställda vid . Bestämmelser om sådan ersättning finns i 3 kap. i det allmänna löne- och förmånsavtalet för och dess myndigheter (RALF-T). För ledamöter av som också är riksdagsledamöter ska ersättningen samordnas med den ersättning som lämnas enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. 17 § Paragrafen handlar om ersättning för inställelse hos nämnden. Den motsvarar 4 § i den tidigare lagen med instruktion för . Övervägandena finns i avsnitt 5.10.5. Bestämmelsen innebär att ersättning kan betalas med ett skäligt belopp till den som kallats till nämnden. Någon ändring i sak är inte avsedd i förhållande till den tidigare bestämmelsen. Beslut om ersättning kan överklagas, se 19 §. Överklagande 18 § Paragrafen innehåller upplysningar om vad som gäller i fråga om överklagande av vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitten 5.11.2 och 5.11.3. Bestämmelsen i första stycket tar sikte på beslut i nämndens kärnverksamhet. Av bestämmelserna i den lag som anges i andra stycket framgår att beslut som innebär avslag på en begäran om att få ta del av en allmän handling överklagas hos eller hos . 19 § Paragrafen handlar om överklagande av beslut om ersättning för inställelse. Övervägandena finns i avsnitt 5.11.4. Bestämmelsen innebär att beslut om ersättning för inställelse överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I första instans prövas överklagandet hos förvaltningsrätten. Av bestämmelsen framgår också att det krävs prövningstillstånd för att kammarrätten ska ta upp ett överklagande av förvaltningsrättens avgörande. Grunderna för att meddela prövningstillstånd framgår av 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Förslag till lag med instruktion för Uppgifter m.m. 1 § Paragrafen handlar om uppgifter m.m. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Bestämmelsen anger nämndens uppgifter och klargör att den är en myndighet under . Den motsvarar 1 § i den tidigare lagen (1993:1427) med instruktion för . Ledning 2 § Paragrafen handlar om nämndens ledningsform. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. Innebörden av bestämmelsen är att det är nämnden som kollektiv som ansvarar för ledningen av myndigheten. Sammansättning 3 § Paragrafen handlar om nämndens sammansättning. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.2. Bestämmelsen motsvarar 2 § i den tidigare lagen med instruktion för . Av den åsyftade bestämmelsen i riksdagsordningen framgår också hur valet av ledamöter ska gå till. Ledningens ansvar 4 § Paragrafen reglerar vissa delar av ledningsansvaret. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3. Bestämmelsen i första stycket reglerar nämndens verksamhetsansvar. Nämndens verksamhetsansvar är begränsat på det ekonomiadministrativa området. Bestämmelser som lägger huvuddelen av det ansvaret på finns i 2 § första stycket 7 och 8 lagen med instruktion för , jfr dock 1 § tredje stycket lagen med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . I andra stycket anges den närmare innebörden av verksamhetsansvaret. Regleringen överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för myndigheter under regeringen. En skillnad är dock att nämnden endast svarar för redovisning av sitt resultat. Den finansiella redovisningen sköts av , vilket följer av de nämnda bestämmelserna. Arbetsordning 5 § Paragrafen innehåller ett krav på arbetsordning. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.5. Bestämmelsen innebär att nämnden ska ha en arbetsordning. Uppgiften att besluta om arbetsordning är en del av ledningsansvaret och kan inte delegeras. Bestämmelsen motsvarar delvis 4 § tredje stycket i den tidigare lagen med instruktion för . Den bestämmelsen innebar dock endast att arbetsordningen fick innehålla föreskrifter om delegering i viss utsträckning. Till skillnad från vad som gällde enligt den äldre bestämmelsen är nämnden skyldig att ha en arbetsordning. Delegering 6 § Paragrafen handlar om delegering. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Bestämmelsen i första stycket anger vad som menas med delegering. Av andra stycket framgår vilka slags beslut som kan delegeras till ordföranden, sekreteraren eller någon som utför kansligöromål för nämnden. Den motsvarar i huvudsak 4 § tredje stycket i den tidigare lagen med instruktion för . Med stöd av första punkten kan delegering ske av rätten att fatta beslut och vidta andra åtgärder som behövs för beredningen av ett ärende, t.ex. att kommunicera skrifter. Med stöd av andra punkten kan delegering ske i fråga om remisser. Beslutsfattande som innebär prövning i sak av förmåner till statsråden och beslut om arbetsordning kan inte delegeras. Bestämmelsen i tredje stycket innebär att beslutsfattande i fråga om utlämnande av allmänna handlingar kan delegeras till någon som är anställd hos en värdmyndighet. Delegering kan ske till en på förhand angiven person eller en funktion hos den andra myndigheten. Den som efter en sådan delegering fattar beslut med anledning av en begäran om att få ta del av en allmän handling fattar beslutet i nämndens namn. Ärendenas handläggning 7 § Paragrafen handlar om beslutförhet m.m. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.6. Bestämmelsen motsvarar 4 § första och andra styckena i den tidigare lagen med instruktion för . Kravet på att alla ledamöter ska vara närvarande gäller i alla ärenden där nämnden ska fatta beslut och beslutsfattandet inte delegerats. 8 § Paragrafen handlar om experthjälp. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Bestämmelsen innebär att nämnden alltid har rätt att anlita experter om det behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter. 9 § Paragrafen handlar om s.k. per capsulambeslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.2. Bestämmelsen innebär att nämnden får avgöra ärenden utan att sammanträda. Vid sådant beslutsfattande gäller sedvanliga regler om beslutförhet. Möjligheten att fatta beslut på detta sätt bör inte användas om det inte råder enighet om beslutet. Beslutsfattande enligt denna paragraf förutsätter inte till skillnad från den generella regleringen i myndighetsförordningen att saken är brådskande. Det ligger dock i sakens natur att det ofta är i sådana fall som per capsulambeslut kan vara ändamålsenliga. Frågan om ifall beslut ska fattas utan sammanträde eller inte är ytterst en fråga om huruvida det är lämpligt att saken avgörs på det sättet. 10 § Paragrafen handlar om dokumentation av beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.3. Bestämmelsen innebär att nämnden ska dokumentera beslut som fattas. I bestämmelsen anges vilka krav som ställs på en sådan handling. Det finns inget som hindrar att beslutet dokumenteras elektroniskt om nämnden har möjlighet till det. 11 § Paragrafen handlar om underrättelse om vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.5. Bestämmelsen innebär att nämnden ska underrätta om sådana beslut som innebär att anslaget 2:2 förvaltningsanslag (utgiftsområde 1) tas i anspråk. Det gäller exempelvis beslut som rör arvode till sekreterare och föredragande. När det gäller beslut som rör statsrådens arvode ska underrättas eftersom kostnaden för dessa arvoden belastar anslaget 4:1 m.m. (utgiftsområde 1). Årlig verksamhetsredogörelse 12 § Paragrafen handlar om nämndens resultatredovisning. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Bestämmelsen anger när och till vilket organ verksamhetsredogörelsen ska lämnas. Tidpunkten överensstämmer med vad som gäller för andra myndigheter som lämnar årsredovisning eller verksamhetsredogörelse. När det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen ställer bestämmelsen inte upp några särskilda krav. En verksamhetsredogörelse bör dock innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Organisation 13 § Paragrafen handlar om förordnande av sekreterare, se beskrivningen av gällande bestämmelser i avsnitt 5.9. Den motsvarar 3 § i den tidigare lagen med instruktion för . Bestämmelsen innebär att det är nämndens ansvar att se till att det finns en sekreterare. Uppgiften att fatta beslut om sekreterare kan delegeras till ordföranden. Bestämmelsen innehåller inga anvisningar i frågan om förordnanden ska ges för en begränsad tid eller inte. Det är nämnden som avgör den saken. Om nämnden har behov av det kan tillfälliga sekreterare utses. Ersättningsfrågor 14 § Paragrafen handlar om arvoden. Övervägandena finns i avsnitten 5.10.1 och 5.10.2. Bestämmelsen i första stycket anger var frågan om arvode till ledamöter är reglerad. I den angivna lagen finns en reglering som innebär att arvodet är knutet till det arvode som utgår till riksdagsledamöter. Av andra stycket framgår att det är nämnden som ska fatta beslut om arvode till sekreteraren och andra som tjänstgör hos nämnden. Uppgiften kan delegeras till ordföranden. 15 § Paragrafen handlar om ersättning för resekostnader. Övervägandena finns i avsnitt 5.10.4. Bestämmelsen innebär att reseersättning ska lämnas i enlighet med vad som gäller för anställda vid . Bestämmelser om sådan ersättning finns i 3 kap. i det allmänna löne- och förmånsavtalet för och dess myndigheter (RALF-T). Överklagande 16 § Paragrafen innehåller upplysningar om vad som gäller i fråga om överklagande av vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitten 5.11.2 och 5.11.3. Bestämmelsen i första stycket tar sikte på beslut i nämndens kärnverksamhet. Den materiella regleringen av överklagandeförbudet fanns tidigare i 5 § i den nu upphävda lagen med instruktion för . Överklagandeförbudet är infört i lagen om arvoden till statsråden m.m. Av bestämmelserna i den lag som nämns i andra stycket framgår att beslut som innebär avslag på en begäran om att få ta del av en allmän handling överklagas hos eller hos . Förslag till lag med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna m.m. 1 § Paragrafen handlar om nämndens uppgifter m.m. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Bestämmelsen anger vilka uppgifter nämnden har och klargör att den är en myndighet under . Bestämmelsen motsvarar 1 § i den tidigare lagen (2002:1024) om lön till ombudsmän och riksrevisorerna. Ledning 2 § Paragrafen handlar om nämndens ledningsform. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.1. Innebörden av bestämmelsen är att det är nämnden som kollektiv som ansvarar för ledningen av myndigheten. Sammansättning 3 § Paragrafen handlar om nämndens sammansättning. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.2. Bestämmelsen motsvarar 2 § i den tidigare lagen om lön till ombudsmän och riksrevisorerna. Av den åsyftade bestämmelsen i riksdagsordningen framgår också hur valet av ledamöter ska gå till. Ledningens ansvar 4 § Paragrafen reglerar vissa delar av ledningsansvaret. Övervägandena finns i avsnitt 5.4.3. Bestämmelsen i första stycket reglerar nämndens verksamhetsansvar. Nämndens verksamhetsansvar är begränsat på det ekonomiadministrativa området. Bestämmelser som lägger huvuddelen av det ansvaret på finns i 2 § första stycket 7 och 8 lagen med instruktion för , jfr dock 1 § tredje stycket lagen med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . I andra stycket anges den närmare innebörden av verksamhetsansvaret.