frsrdg · H004JO1 · 2012-11-07 00:00:00 — i kritiseras därför. Kritiken är allvarlig eftersom nämnden beslöt att genomfö- ra röstningen trots kännedom om de aktiviteter som skulle förekomma invid röstningslokalen. I en anmälan till JO framförde klagomål mot i stad m.fl. för brister i en röstningslokal. hade han passerat , varvid han uppmärksammade att Socialde- mokraterna spred valpropaganda endast från den röstningslo- kal som var belägen i centralhallen. Partiet använde sig av högtalare som gjorde att valpropagandan hördes inne i röstningslokalen. Förtidsröstningen hade därmed enligt anmälan skett i strid med 8 kap. 3 § vallagen. i uppgav i ett yttrande följande. uppdrag och övergripande mål vid val av röstmottagningsstäl- len är att välja lokaler som gör det lätt för väljare att rösta på platser med god tillgänglighet. i är en av de mest centrala platser- na som finns i och förtidsröstningen där är etablerad sedan mycket . När kommunerna fick ansvaret för förtidsröstningen och vid EU- parlamentsvalet ordnade valnämnden förtidsröstning i Centralhallen. Även då hade politiska partier verksamhet där vilket självfallet upplevdes som en olägenhet. ansåg dock att förtidsröstningen ändå skulle ordnas på Centralen. Närmare 30 000 personer förtidsröstade på Centralen vid de allmänna va- len 2010, vilket gör denna förtidsröstningslokal till den näst största i . Röstmottagningsstället på Centralen fyllde alltså uppenbart ett behov. Väljar- nas reaktioner när de röstade var också från de flesta oerhört positiva, bland annat därför att det också fanns möjlighet att skriva ut dubblettröstkort. är Centralhallen på en kom- mersiell yta indelad i s.k. eventytor som hyrs ut till olika aktiviteter. Jernhu- sen äger byggnaden, men JCDecaux är det företag som ansvarar för uthyrning och de villkor som gäller vid hyra. Ca innan de allmänna valen var val- nämndens kansli i kontakt med JCDecaux för att boka och diskutera hyra av eventyta i Centralhallen. Vid de möten som valnämndens kansli haft med JCDecaux har diskuterats om det varit möjligt att inte hyra ut resterande ytor i Centralhallen till politiska partier men detta har överhuvudtaget inte varit möjligt och partierna bokar också sina ytor mycket i förväg. I de samtal som kansliet haft med JCDecaux har kansliet kommit överens om att partierna vid sina möten skulle stå vända mot mitten av Centralhallen och att de skulle bygga sina anläggningar så att de var vända från förtidsröstningslo- kalen. Mellan partiernas och valnämndens eventyta stod en dubbel rad av 2 012 /1 3:JO1 bänkar uppställda som tydlig avgränsning. Det var också mel- lan de olika eventytorna. har alltså överhuvudtaget ingen möjlighet att påverka vilka andra som hyr andra ytor i vare sig gallerior eller andra kommersiella lokaler. Det blir i varje fall en bedömning om det är rimligt att ordna förtidsröstning enligt de villkor som gäller för den platsen. Den yta som avtalas om är den vallokal som disponeras. Övriga ytor disponeras av andra eller är offentlig plats. disponerade alltså inte några angränsande utrymmen och hade därför ingen möjlighet att styra vad som hände där. Kansliet var även tydligt i sina instruktioner till det eventbolag som utfor- made förtidsröstningslokalen vid Centralen. Ytan skulle vara tydligt markerad som en lokal vilket gjordes med att ställa upp valbås, skärmar och rep längs kanterna av valnämndens yta. Den som hyr en yta i Centralhallen måste också markera ytan med en matta för att visa var gränsen går för resenärer och övri- ga som befinner sig i hallen. [ ] Efter kontakterna som kansliet haft med JCDecaux presenterades för nämnden de förslag till åtgärder som gjorts för att säkerställa att de två event-ytorna i Centralhallen, valnämndens och parti- ernas, skulle uppfattas som två lokaler. Nämnden gjorde då bedömningen att dessa åtgärder var tillräckliga och att allmänintresset att arrangera förtids- röstning på Centralen var större än olägenheterna. Alternativet hade varit att inte vara där överhuvudtaget. som förtidsröstningen pågick hade tre partier hyrt in sig på Centralen. var det , , tredje och var det Socialdemokraterna. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att det är en olägenhet att parti- er har verksamhet nära inpå ett röstmottagningsställe men vid en samlad be- dömning fann en enig valnämnd att fördelarna med ett röstmottagningsställe i Centralhallen vida översteg nackdelarna. Till sitt yttrande hade valnämnden fogat ett antal fotografier. Rättslig reglering och prövning Enligt 8 kap. 3 § vallagen får det på ett röstmottagningsställe eller i ett ut- rymme intill detta inte förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val. Beslut att fastställa utgången av ett val kan enligt 15 kap. 3 § vallagen överklagas till . ska enligt 15 kap. 13 § vallagen upphäva ett val och förordna om omval bl.a. om det förekommit avvikelser från föreskriven ordning och det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. De omständigheter som har anmälts till JO har efter ett överklagande be- rörts av (beslut , dnr 151-2010, 204-2010 och 205-2010). Beslutet gällde frågan om bl.a. förtidsröstningen på varit förenlig med bestämmelserna i 8 kap. 3 § vallagen. anförde att syftet med bestämmelsen är att väljaren ska vara ostörd och skyddad från varje form av påverkan under själva val- handlingen. Nämnden konstaterade att det är respektive kommun som ska inrätta röstningslokaler, att kommunerna har att beakta bestämmelsen när de hyr utrymmen för röstningslokaler och att de ska se till att hyresavtalen får ett sådant innehåll att bestämmelsens krav på röstningslokalerna uppfylls. Nämnden framhöll att förtidsröstningen är av stor betydelse för att uppnå ett högt valdeltagande samt att det är naturligt att söka skapa så gynnsamma 2 012 /1 3:JO1 förutsättningar som möjligt för förtidsröstning genom att använda röstnings- lokaler med hög tillgänglighet och på platser där många människor passerar. Efter att ha beskrivit de förhållanden som rått på platsen gjorde följande bedömning. Det är inte möjligt att med utgångspunkt i den ganska allmänt formulerade bestämmelsen i 8 kap. 3 § vallagen, närmare precisera inom hur stort område omkring en röstningslokal det inte får förekomma politiska aktiviteter. Det är naturligtvis också vanskligt att i efterhand bedöma i vad mån väljarna nåtts av de olika politiska aktiviteter som pågått på det utrymme som disponerats av de politiska partierna. Vad som framkommit i utredningen leder dock till slutsatsen att utrymmena var belägna så nära röst- ningslokalen att aktiviteterna inom partiernas utrymme, åtminstone , hade en sådan form att de nådde väljarna i röstningslokalen. Därmed kan inte kraven i 8 kap. 3 § vallagen anses uppfyllda. Detta har inneburit en avvikelse från föreskriven ordning. prövade därefter om avvikelsen med fog kunde antas ha inverkat på valutgången. Nämnden fann att så inte var fallet. Överklagan- det avslogs därför. fattar beslut om att en lokal ska användas som röstmottag- ningsställe har nämnden ett ansvar för att vallagens ordningsregler kan upp- rätthållas i denna. Kan reglernas efterlevnad inte garanteras ska lokalen inte användas för röstning, något som självklart gäller oberoende av lokalens lämplighet i övrigt. Om ett röstmottagningsställe kan antas komma att besö- kas av många väljare, såsom var fallet vid , är det än mer betydelsefullt att lokalen uppfyller de krav som lagen ställer. funnit var kraven i 8 kap. 3 § vallagen inte uppfyllda vid förtidsröstningen på . För detta förtjänar i kritik. Med hänsyn till att nämnden beslöt att genomföra röstningen trots kännedom om att politiska aktiviteter skulle före- komma invid röstningslokalen är kritiken av allvarligt slag. 2 012 /1 3:JO1 Kritik mot i kommun, som inte tillhandahållit valsedlar på ett likformigt sätt (Beslut av JO Axberger , dnr 5161-2010) Beslutet i korthet: Valsedelspresentationen vid ett mobilt röstmottagningsstäl- le under valet var inte likformig, eftersom vissa valsedlar placerats i valsedelsställ medan andra lagts direkt på ett bord under grova skruvar. När valnämnden använder sig av en mobil röstningslokal ansvarar vallagens regler om röstmottagning kan upprätthållas i denna. Kan reg- lernas efterlevnad inte garanteras ska lokalen inte användas för röstning. framförde i en anmälan till JO klagomål mot i kommun för att valsedlar inte hade tillhandahållits på ett likformigt sätt vid valet . Ett vallopp hade anordnats . Under detta gavs det möjlighet att rösta i en mobil röstningslokal, en s.k. valbuss. Valsed- larna från de större partierna hade därvid placerats i ett valsedelsställ medan de mindre partiernas valsedlar hade lagts på ett bord vid sidan om. På dessa valsedlar hade grova skruvar placerats som tyngder. Till anmälan var ett foto- grafi över utläggningen av valsedlarna fogat. i kommun yttrade sig. I yttrandet återgavs följande redogörelse från de två ansvariga röstmottagarna. Väl framme blev vi anvisade till en ännu mindre plats för vår buss och vi konstaterade att det ordinarie bordet inte fick plats utan vi måste använda ett mindre. Det som fick plats på bordet var stället med de av beslutade valsedlarna med partinamn och stället med personvalsedlarna för dom samma. Tyvärr var stället för de mindre partierna stort och otympligt innehållande få buntar med valsedlar från mindre partier. Stället fick inte riktigt plats och vi var rädda att det skulle ramla ner och valsedlarna skulle blåsa runt. För att synliggöra deras valsedlar precis bredvid de övrigas beslu- tade vi att för en gångs skull placera dom direkt på bordet. För att valsedlarna inte skulle blåsa i väg placerade vi tyngder på mitten för att väljarna skulle se partiets namn ordentligt. När man arbetar ute är vinden alltid ett problem så vi använde tyngder till valkuvert och valinformationen. Endast på grund av platsbrist, både för vår buss på den lilla hänvisade platsen och att vi inte kunde använda det ordinarie bordet placera- des några valsedlar på bordet i direkt anslutning till de övriga valsedlarna. Det rådde både platsbrist o tidsbrist vid valloppet. Så vi gjorde så gott vi kun- de för att alla valsedlar skulle finnas framme. Det innebar att alla hamnade på samma bord, det mindre bordet vi hade i valbussen. De som ej fick plats i ställ hamnade under en vagnsbult på bordet för att de ej skulle blåsa iväg. Vagnsbultarna lade vi så att de ej täckte namnet på valsedeln men det är svårt att övervaka dem . i kommun anser att valadministrationen i vid val fungerade väl och att nämnden i alla delar förrättat valet i enlighet med lag och demokratins grundläggande principer. 2 012 /1 3:JO1 upplevelse av mindre regelavvikelse vid val kan däremot inte ifråga- sättas utan måste tas på allvar. I valanalys ingår bland annat att lära av erfarenhet och till nästa val vara än mer uppmärksam på bland annat det som i anmälan påpe- kats. Detta kommer bland annat att innebära införande av obligatorisk an- vändning av valsedelsställ vid samtliga röstmottagningsställen, såväl stationä- ra som mobil valbuss, med plats för samtliga i valet deltagande partiers val- sedlar. Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen ska den som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. I 8 kap. 2 § vallagen finns en bestämmelse om utläggning av valsedlar i anslutning till röstmottagningsställen. Den har följande lydelse. I anslutning till ett röstmottagningsställe skall det ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats skall väljarna ha tillgång till 1.valsedlar med enbart valbeteckning, 2.valsedlar med parti- och valbeteckning a) för val till samt landstings- och kommunfullmäktige för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, b) för val till landstings- och kommunfullmäktige för varje parti som redan är representerat där och som inte uppfyller kraven i a ovan, när det gäller röst- mottagningsställen inom det landsting eller den kommun där partiet är repre- senterat, 3. valsedlar med parti- och valbeteckning för val till för varje parti som vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti deltar med endast en valsedel. De partier som deltar i valen skall också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. Vallagens regler om hur valsedlar ska läggas ut i anslutning till röstmottag- ningsställen har behandlats i ett tidigare beslut, se JO 2010/11 s. 284, dnr 3270-2009. Där hade de valsedlar som valnämnden ansvarade för placerats i pappställ medan övriga partier hade hänvisats till att lägga ut sina valsedlar direkt på ett bord, som stod på en annan plats, lite undanskymt. Detta föran- ledde kritik. I beslutet sägs bl.a.: Enligt 8 kap. 2 § vallagen ska det, som framgått, i anslutning till ett röstmot- tagningsställe ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats ska övriga partier också kunna lägga ut sina valsedlar. Uppdelningen av valsedlarna i två kategorier är enbart betingad av praktiska skäl, som har med valets administration att göra. För de röstande är den utan intresse. Det finns således inget skäl för valförrättaren att synliggöra en skillnad mellan de två kategorierna av valsedlar, exempelvis genom att förbehålla ett särskilt valse- delsställ för den ena gruppen. Tvärtom är det från objektivitetssynpunkt ange- 2 012 /1 3:JO1 läget att någon åtskillnad av det slaget inte görs, jfr 1 kap. 9 § regeringsfor- men. Alla valsedlar ska med andra ord tillhandahållas på ett likformigt sätt, på en och samma plats. Exakt hur det ska ske är en praktisk fråga, men utgångs- punkten ska vara att valsedelspresentationen för de röstande framstår som likformig. Av utredningen i det nu aktuella ärendet framgår att de valsedlar som val- nämnden ansvarat för har varit placerade i valsedelsställ medan övriga parti- ers valsedlar har varit placerade direkt på ett bord, under grova skruvar. Val- sedelspresentationen har således inte varit likformig. använ- der sig av en mobil röstningslokal ansvarar vallagens regler om röstmottagning kan upprätthållas i denna. Kan reglernas efterlevnad inte garanteras ska lokalen inte användas för röstning. i kommun kan mot denna bakgrund inte undgå kritik för det inträffade. (Se även dnr 5127-2010, 5260-2010 och 5668-2010, samtliga finns på .) 2 012 /1 3:JO1 Ärendestatistiken 2011/12 Nyregistrerade anmälnings- och initiativärenden 1.7.199930.6.2012 Månadsöversikt över ärendena under verksamhetsåret 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 1 B I L A G A 1 2 01 2/ 13 :J O 1 Tablå över utgången i de avgjorda inspektions-och övriga initiativärendena (varav NPM) 26 (18) 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 1 Tablå över utgången i de avgjorda klagomålsärendena Utbildning, forskning, Jordbruk, djurskydd, B I L A G A 1 2 01 2/ 13 :J O 1 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 1 Besluten i tillsynsärenden15 inom hela tillsynsområdet: totalt 6 749 beslut Besluten inom ansvarsområde 1: totalt 1 561 beslut. Omfattar bl.a. domstolar, Kronofogden samt plan- och byggnadsväsendet 15 Med Viss utredning avses att visst underlag inhämtats rörande ärendet, till exempel genom att en akt infordrats och granskats eller genom att en kontroll via telefon gjorts hos berörd myndighet. Fullständig utredning innebär normalt att anmälan remitteras till den myndighet som anmälts med anmodan om att en utredning och bedömning redovisas till JO. B I L A G A 1 2 01 2/ 13 :J O 1 Beslut inom ansvarsområde 2: totalt 1 812 beslut. Besluten inom ansvarsområde 3: total 1 708 beslut. Omfattar bl.a. socialtjänst, hälso- och sjukvård och skolan 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 1 Besluten inom ansvarsområde 4: totalt 1 668 beslut. Omfattar bl.a. åklagarväsendet, polisväsendet och utlänningsärenden 201 2/13 :J O1 Besvarande av remisser i lagstiftningsärenden m.m. ombudsmän har besvarat 100 remisser, flertalet från olika depar- tement inom . ChefsJO har handlagt remisser från 1)om betänkandet (SOU 2011:3) Sanktionsavgif- ter på trygghetsområdet 2)om betänkandet (SOU 2011:7) Transporter av frihetsberövade och rapporten (Statskontoret 2011:28) Transporter av frihetsberövade En konsekvensanalys 3)om betänkandet (SOU 2011:69) Olagligt statsstöd 4)om promemorian (N2012/171/RS) Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter 5)om departementspromemorian (Ds 2012:1) Nya regler om prospekt 6)om betänkandet (SOU 2011:76) Våld och tvång under internationella militära insatser 7)om betänkandet (SOU 2012:6) Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning 8)om departementspromemorian Vissa frågor om underhållsstöd (S2012/3569/FST) 9)om betänkandet (SOU 2011:43) Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor 10)Försvarsdepartementet om departementspromemorian (Ds 2011:16) Kustbevakningsdatalag. JO Axberger har handlagt remisser från 1)om departementspromemorian (Ds 2012:24) Utökad målgrupp för samhällsorientering 2)om betänkandet (SOU 2012:12) Penningtvätt kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud 3)om betänkandet (SOU 2012:4) Kom- pletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmark- nadspolitiska området 4)om kommissionens förslag (KOM(2012) 10 slutlig) till dataskyddsdirektiv för de brottsbekämpande myndighe- terna 5)om betänkandet (SOU 2009:87) En ny kamera- övervakningslag 6)om delbetänkandet (SOU 2009:98) Resnings- förfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde 7)om promemorian (Ju2012/2332/L4) Sekretess för uppgifter i utländska databaser 8)om rapporten för tv- sändningar genom tråd från Myndigheten för radio och tv 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 2 9)om betänkandet (SOU 2011:64) Asylsökande ensamkommande barn en översyn av mottagandet 10)om departementspromemorian (Ds 2011:44) Polisens tillgång till signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 11)om promemorian (Ds 2011:40) Vissa ändringar i radio- och tv-lagen (2010:696) 12)om promemorian (Ds 2012:5) Be- handling av personuppgifter vid ring 13)om promemorian (Ds 2012:3) Rätts- säkerhet och likabehandling i arbetslöshetsförsäkringen 14)om förslag om nya instruktioner för riksda- gens nämndmyndigheter 15)om kommissionens förslag (KOM(2012) 11 slutlig) till dataskyddsförordning 16)om förslag om hanteringen av Riksrevisio- nens rapporter 17)om rapporten (2010/11RFR5) Utvärdering av Riks- bankens penningpolitik och arbete med finansiell stabilitet 2005 2010 18)om promemorian Viss tillsyn över personupp- giftsbehandling (Ju2011/7758/L4) 19)Statsrådsberedningen om departementspromemorian (Ds 2011:25) Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer 20)om betänkandet (SOU 2011:57) En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner 21)om departementspromemorian (Ds 2011:27) Brottsbekämpande myndigheters tillgång till informationssystemet för viseringar VIS 22)om departementspromemorian (Ds 2011:28) EU:s gränskodex 23)om promemorian (Ds 2011:24) Bättre tillgång till kommunala föreskrifter 24)om betänkandet (SOU:2011:52) Upp- dragstagare i arbetslöshetsförsäkringen 25)om betänkandet (SOU 2011:54) Stör- re ekonomisk trygghet för förtroendevalda Rätt till ersättning vid arbetslöshet 26)om betänkandet (SOU 2011:25) Utökat polis- samarbete i och EU 27)om promemorian (Ds 2011:31) Vissa förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket m.m. 28)om promemorian om fortsatt giltighet av de tidsbegränsade lagarna om hemliga tvångsmedel 29)om departementspromemorian (Ds 2011:15) Utbyte av uppgifter ur kriminalregister mellan EU:s medlemsstater 30)om betänkandet (SOU 2011:45) Förundersök- ning objektivitet, beslag, dokumentation m.m. 31)om slutbetänkandet (SOU 2010:103) Särskilda spaningsmetoder 32)om betänkandet (SOU 2011:28) Cirkulär mi- gration och utveckling förslag och framåtblick B I L A G A 2 201 2/13 :J O1 33)om delbetänkandet (SOU 2011:20) Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete 34)om betänkandet (SOU 2011:47) En samlad ekobrottsbekämpning. JO har handlagt remisser från 1)om promemorian (Ds 2012:16) Genomförandet av ändringsdirektiv /62/EU Förhindrande av förfalskade lä- kemedel i den lagliga försörjningskedjan 2)om förslag till föreskrifter och allmänna råd om an- svaret för personer med demenssjukdom och bemanning i särskilda boenden 3)om promemorian (Ds 2012:12) En ny taltid- ningsverksamhet 4)om promemorian (U2012/1524/S) Ändrad tidpunkt för vissa krav på legitimation för lärare och förskollärare 5)om promemorian (S2011/6227/FST) Vissa skyddsåtgärder inom Statens institutionsstyrelses verksamhet 6)om betänkandet (SOU 2012:5) Högsko- lornas föreskrifter 7)om betänkandet (SOU 2011:77) Hjälpmedel ökad delaktighet och valfrihet 8)om promemorian (Ds 2011:36) Överklagande av beslut om kritik enligt patientsäkerhetslagen 9)om betänkandet (SOU 2010:45) Händelseana- lyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och 10)om departementspromemorian (Ds 2011:38) En EU-rättslig anpassning av regelverket för sprutor och kanyler 11)om departementspromemorian (S2012/455/FS) Specialist i allmänmedicin en yrkeskvalifikation för läkare i all- mänpraktik 12)om delbetänkandet (SOU 2012:1) Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet 13)om promemorian (Ds 2011:33) Rätten att få åldras tillsammans en fråga om skälighet, värdighet och välbefin- nande i äldreomsorgen 14)om betänkandet (SOU 2011:58) Skolans dokument insyn och sekretess 15)om förslag till lag om ändring i socialtjänstla- gen (2001:453) 16)om betänkandet (SOU 2011:55) Kommunalise- rad hemsjukvård 17)om promemorian (Ds 2011:30) Genomförande av ändringsdirektiv /84/EU avseende säkerhetsövervakning av läkemedel 18)om departementspromemorian (Ds 2011:32) Genomförandet av EU-direktivet om mänskliga organ avsedda för transplantation 19)om betänkandet (SOU 2011:51) Fortsatt föräld- rar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull 20)om betänkandet (SOU 2011:33) Rappor- tera, anmäla och avhjälpa missförhållanden för barns och elevers bästa 2 012 /1 3:JO1 B I L A G A 2 21)om betänkandet (SOU 2011:19) Tid för snabb, flexibel inlärning 22)om betänkandet (SOU 2011:26) Studie- medel för gränslös kunskap 23)om betänkandet (SOU 2011:35) Bättre insatser vid missbruk och beroende. JO har handlagt remisser från 1)Landsbygdsdepartementet om promemorian (L2011/2515) om änd- ring i lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård m.m. 2)Landsbygdsdepartementet om rapport om genomförande av pricksy- stem och översyn av bestämmelsen om befrielse från sanktionsav- gift 3)Landsbygdsdepartementet om förslag till och rådets förordningar; KOM(2011) 425 om den gemensamma fiskeri- politiken och KOM(2011) 416 om den gemensamma marknadsord- ningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter 4)om Europeiska kommissionens förslag till förordning om införande av ett europeiskt föreläggande om beva- rande av bankkontotillgångar; kvarstad på bankmedel 5)om Europeiska kommissionens förslag till di- rektiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande 6)om promemorian (N2010/6430/TE) Genom- förande av artikel 2.1 andra stycket m.fl. i och rådets direktiv /15/EG om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter 7)om departementspromemorian (Ds 2011:26) Domarnomineringar till internationella domstolar 8)om departementspromemorian (Ds 2011:20) En reformerad yrkestrafiklagstiftning 9)om betänkandet (SOU 2011:40) Månadsupp- gifter snabbt och enkelt 10)Landsbygdsdepartementet om kommissionens förslag till förordning om en europeisk havs- och fiskerifond KOM(2011) 408 slutlig 11)om promemorian (Ds 2011:43) till- träde till överenskommelser inom FN om bekämpande av terrorism