frsrdg · GZ04RR1 · 2012-01-01 00:00:00 — GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER 2011/12:RRS1 16.42Utkast 2011/12:RRS1 GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER Utkast2000-08-11 16.42 16.42 redogörelse om årsredovisning överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER 2011/12:RRS1 16.42Utkast 2011/12:RRS1 GRUNDLäGGANDE BESTäMMELSER Utkast2000-08-11 16.42 Beslut, intygande och underskrift BESLUT, INTYGANDE OCH UNDERSKRIFT 2011/12:RRS1 16.42Utkast 2011/12:RRS1 BESLUT, INTYGANDE OCH UNDERSKRIFT Utkast2000-08-11 16.42 Grundläggande bestämmelser 2 Beslut, intygande och underskrift 2 Innehållsförteckning 3 Förord 4 Resultatredovisning 6 Verksamhetens resultat 6 Ekonomisk översikt 8 Finansiering och kostnader 8 Årlig revision 10 Mål 10 Resultat och bedömning 10 Effektivitetsrevision 15 Mål 15 Resultat och bedömning 15 Internationellt utvecklingssamarbete 21 Mål 21 Resultat och bedömning 21 Omvärldsriktad verksamhet 28 Mål 28 Resultat och bedömning 28 33 Vetenskapliga rådet 34 Kompetens och personal 35 Sammanfattande bedömning 35 Kompetens 35 Personal 39 Intern styrning och kontroll 41 process för intern styrning och kontroll 41 Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar 42 Sammanställning över väsentliga uppgifter 43 Finansiell redovisning 44 Resultaträkning 44 Balansräkning 45 Anslagsredovisning 47 Tilläggsupplysningar och noter 48 Noter 50 Uppgifter om ledande befattningshavare 56 Framtida åtaganden 57 FöRORD 2011/12:RR1 2011/12:RRS1 INNEHåLLSFöRTECKNING Utkast2000-08-11 16.42 leds enligt regeringsformen av de tre riksrevisorerna. Var och en av riksrevisorerna ansvarar för granskningen inom sina respektive områden och har därför i hög grad varit delaktiga i myndighetens resultat . I enlighet med instruktion svarar jag för den administrativa ledningen av myndigheten vilket bland annat innebär att jag beslutar om årsredovisning för . I detta, liksom i andra viktigare beslut, har jag samrått med mina riksrevisorskollegor. innebar ett antal ändrade förutsättningar för den statliga revisionen. För det första trädde den reviderade revisionslagen i kraft. Den innebar ett antal preciseringar av revisionens inriktning och förändrade rapporteringsformer till och en ändrad hanteringsordning i . För det andra började tillämpa internationellt harmoniserade revisionsstandarder inom den årliga revisionen. ser positivt på dessa förändringar som påverkat verksamheten som gått och som kommer att prägla verksamheten . Vår omvärld både nationellt och internationellt präglades av betydande samhällsförändringar. Dessa får konsekvenser för verksamheten och revisionens inriktning och uppdrag. Mot denna bakgrund har granskningarna anpassats genom att nya granskningsstrategier har utvecklats. Utöver den anpassning mot aktuella och väsentliga problemområden som detta innebär så har det också ställts högre kvalitetskrav på verksamheten. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen har nått sina mål och levererat goda resultat som en utveckling och anpassning av verksamheten har genomförts. De ökade kvalitetskraven skapar en god utgångspunkt för verksamheten framöver. Vi har utvecklat revisionens arbetssätt och styrformer. En granskningsplan presenterades för vid början av riksdagsåret. Riksrevisorernas styrning av revisionen anpassades till nya förutsättningar. Ändringarna i REA-lagen gav också en annan viktig förutsättning för styrningen. inleddes förberedelserna för en peer review som kommer att avse granskningar och genomföras primärt . Den kommer att ge viktiga bidrag till kvalitetsutvecklingen av verksamheten. har fokus också legat på att utveckla interna stöd- och servicefunktioner för att säkra kvaliteten i verksamheten. För är det betydelsefullt att följa utvecklingen inom en rad områden och på så sätt stärka det professionella samtalet inom den egna organisationen. har därför utarbetat ett par interna skrifter som tar upp centrala förändringar. har vi även bedrivit ett värdegrundsarbete och aktiviteter för att säkra att vi erbjuder medarbetarna en attraktiv arbetsplats. För att få genomslag av granskningsverksamheten är det viktigt med en effektiv och ändamålsenlig kommunikation. Vi har utvecklat kommunikationen med vår omvärld genom en ny webbplats och genom dialog med utskott och myndighetsledningarna. Vår återkommande Riksrevisionsdag är ett tillfälle att diskutera revisionsnära frågor. Årets konferens hade temat Staten, medborgarna och förtroendet. På det internationella planet ägde en betydande utveckling av vår biståndsverksamhet rum. Avtal slöts med ett antal nya länder som avvecklade engagemang i vissa andra länder. På mina och mina riksrevisorskollegors vägnar vill jag ta tillfället att tacka vår personal. I en kunskapsorganisation som är det medarbetarna som är den främsta resursen och resultatet av verksamheten är deras förtjänst. Jag vill därför i detta förord rikta ett varmt tack till dem för deras stora engagemang och mycket goda arbetsinsatser . Jag ser fram emot ännu ett intressant år tillsammans på . Med dessa ingångsvärden står för ett spännande 2012. RESULTATREDOVISNING 2011/12:RR1 2011/12:RR1 RESULTATREDOVISNING är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. har även internationella uppgifter. verksamhet delas in i fyra verksamhetsgrenar. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att befästa och främja revisionens roll nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Resultatredovisningen följer denna indelning. Verksamhetens resultat Resultatredovisningen för visar ett tillfredsställande resultat inom samtliga verksamhetsgrenar. Uppsatta mål för verksamheten uppnåddes. I jämförelse med 2010 har verksamhetsvolymen varit lägre bland annat som en konsekvens av att förbrukade något mer än anvisade medel 2010. kan gå in i 2012 med goda ekonomiska förutsättningar att möta framtida utmaningar. kommer att kräva särskilda satsningar när det gäller verksamhetsutveckling, förbättrad informationssäkerhet och lokalförsörjning. Den årliga revisionen av årsredovisningarna genomfördes enligt god sed, och samtliga revisionsberättelser lämnades . Revisorsintyg lämnades över berörda myndigheters delårsrapporter. Året har i övrigt i stor utsträckning kännetecknats av en anpassning till internationella standarder för revisionen som kommer att vara fullständigt genomförd genom granskningarna avseende . Anpassningen har ställt krav på insatser när det gäller kompetens- och verksamhetsutveckling. Särskilda insatser har också genomförts för att informera om bakgrund och innehåll i nya standarder och hur dessa påverkar den årliga revisionen. interna kvalitetssäkring och -kontroll har visat att revisionen har haft rätt kvalitet. Den årliga revisionen har enligt en genomförd intressentundersökning ett fortsatt förtroende bland dem som berörts av granskningen. Verkningsgraden i årlig revision är hög. Påpekade fel och brister åtgärdas och antalet reservationer i revisionsberättelserna är få. En bidragande orsak till denna utveckling är att nya revisionsstandarder ställer krav på en tydlig och tidig rapportering om eventuella fel och brister så att dessa kan åtgärdas . Kostnaderna för årlig revision har ökat något. En omfördelning har genomförts från insatser inom ramen för förordnanderevision av statliga bolag och stiftelser till revision av främst stora myndigheter. Utvecklingen ligger i linje med en beslutad strategi att i ökad utsträckning granska statliga bolag och stiftelser genom effektivitetsrevision. En nyhet för året när det gäller effektivitetsrevisionen var införandet av ny besluts- och hanteringsordning för granskningsrapporterna. De lämnas nu direkt till som begär ett yttrande över rapporten av regeringen . Erfarenheterna av den nya ordningen har varit goda. Granskningen genomfördes inom ramen för tolv olika granskningsstrategier varav tre avslutades medan fyra nya strategier påbörjades. Inriktningen av effektivitetsrevisionen har fortsatt att utvecklas mot granskningar som avser frågor om hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Utvecklingen ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning och med den nya lydelsen i revisionslagen som trädde i kraft . interna kvalitetssäkring och -kontroll visar att effektivitetsgranskningarna håller rätt kvalitet. Intressentundersökningen som genomförts tyder också på ett allt större förtroende för effektivitetsrevisionen när det gäller granskningens inriktning, genomförande och avrapportering. Uppföljningen av genomförda granskningar indikerar en hög verkningsgrad genom att åtgärder vidtas med anledning av rapporterna. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med . Minskningen avsåg främst löne- och konsultkostnader. Den förhållandevis stora förändringen av granskningsstrategier medförde att en större andel av de tillgängliga resurserna behövde avsättas för omvärldsbevakning. Ett ökat fokus i omvärldsbevakningen har även varit att höja kvaliteten i riksrevisorns underlag för beslut om att starta en granskning, vilket bedöms ha haft positiva effekter i minskade kostnader för granskningar som avslutas utan att någon rapport publiceras. Styckkostnaderna för effektivitetsgranskningarna har därför minskat i förhållande till föregående år. pågick totalt 32 granskningar. Det internationella utvecklingssamarbetet har kännetecknats av en hög aktivitetsnivå. Arbetet med att förnya projektportföljen har gett goda resultat. Måluppfyllelsen i de pågående samarbetsprojekten har i stort varit hög. lämnades en resultatrapport över internationella utvecklingssamarbete till utrikesutskott. Verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat samt att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. har haft samverkan med revisionsorgan i andra länder. Kontakterna med och utskotten har varit omfattande. Härutöver har arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser. Återkommande uppgifter i form av årlig rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan samt remisser har genomförts enligt plan. Ekonomisk översikt I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. Finansiering och kostnader DIAGRAM 1 KOSTNADER PER VERKSAMHETSGREN 2009 2011 (TKR) Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till 327,1 (334,7) . Diagrammet visar de olika verksamhetsgrenarnas kostnadsutveckling över tiden. TABELL 1 VERKSAMHETENS KOSTNADER OCH ANDRA INTäKTER äN ANSLAG OCH INKOMSTTITEL, 2009 - 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Intäkter 2 087 2 013 1 848 Årlig revision 406 199 170 Effektivitetsrevision 436 224 175 Internationellt utvecklingssamarbete 116 417 197 Omvärldsriktad verksamhet 1 129 1 173 1 306 Kostnader 323 201 331 545 317 606 Årlig revision 123 284 121 205 118 929 Effektivitetsrevision 133 594 146 743 138 129 Internationellt utvecklingssamarbete 36 106 34 459 33 801 Omvärldsriktad verksamhet 30 217 29 138 26 746 Verksamhetens totala kostnader har minskat med jämfört med föregående år, vilket i stort sett är i enlighet med plan då förbrukade något mer än anvisade medel 2010. Kostnaderna för effektivitetsrevision har minskat med medan kostnaderna för de andra verksamhetsgrenarna har ökat något. Ökningen inom det internationella utvecklingssamarbetet beror på en högre aktivitetsnivå. Andra intäkter än anslag avser bidrag från , avgiftsintäkter från internationell uppdragsverksamhet samt finansiella intäkter. har ränteintäkterna ökat med , vilket förklaras av ett högre saldo på räntekontot och ett högre ränteläge. Anslag Årets anvisade medel för anslag 1:15 uppgick till . Inklusive det ingående anslagssparandet var det disponibla beloppet . Det samlade anslagssparandet på förvaltningsanslaget uppgick vid utgången av 2011 till , vilket motsvarar av årets anvisade medel. avser att disponera anslagssparandet för att möta kommande års behov av verksamhetsutveckling bland annat relaterat till peer review, förbättrad informationssäkerhet och långsiktig lokalförsörjning. Årets anvisade medel för anslag 1:5 Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till , vilket inklusive det ingående anslagssparandet minskat med indragning gav ett disponibelt belopp om . Anslagsförbrukningen uppgick till . Årlig revision Mål Målet för verksamhetsgrenen är att i enlighet med god revisionssed och lämna revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. har fastställt nedanstående mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning Den årliga revisionen av årsredovisningar som slutfördes har genomförts enligt god revisionssed. Samtliga revisionsberättelser lämnades . De fel och brister som rapporterar i revisionsberättelserna åtgärdas av de berörda myndigheterna. Uppföljningen visar att alla allvarligare brister som ledde till en invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningar var åtgärdade innan revisionsberättelserna lämnades. Revisionens inriktning I enlighet med god revisionssed inriktas den årliga revisionen mot områden där det finns en risk för väsentliga fel i årsredovisningen. Året har kännetecknats av fortsatt anpassning till internationella revisionsstandarder, International Standards for Supreme Audit Institutions (ISSAI) som utgör god revisionssed för . Detta kommer också att framgå av de revisionsberättelser som lämnas avseende . Övergången till ISSAI har inneburit ett särskilt fokus på kvalitetssäkringsåtgärder och kompletterande utbildningsinsatser. Utifrån erfarenheter års granskning har också insatser genomförts för att kommunicera bakgrund och innehåll i de nya standarder som införts. har bland annat informerat samtliga myndighetschefer om de förändringar som har skett i revisorernas arbetssätt. Tillämpningen av ISSAI har medfört vissa förändringar för myndighetsledningarna. Ett exempel är att dialogen mellan ledningen och revisorerna har ökat. Bland annat har behovet ökat för revisorerna att ställa fler frågor till ledningen om exempelvis dess syn på den egna verksamheten, väsentliga händelser i myndigheten, efterlevnad av regler och eventuella oegentligheter. En nyhet som infördes var kravet på att myndighetsledningen ska lämna ett uttalande till revisorn om olika förhållanden inom myndigheten. Det är ett obligatoriskt revisionsbevis för revisorn, men ska också ses som en sammanställning över relevanta frågor som myndigheten bör ha diskuterat och informerat revisorn om i anslutning till arbetet med årsredovisningen. Såväl myndighetens som revisorernas strävan är att årsredovisningen ger en rättvisande bild när den är antagen genom ett beslut och att revisionsberättelsen kan bekräfta detta. En del av de nya riktlinjerna handlar därför om att revisorn ska lämna en tydlig och tidig rapportering om eventuella iakttagelser. får ledningen därutöver inför beslutet om revisionsberättelsen en förteckning över de fel som revisorn har funnit. Det innebär inte alltid att årsredovisningen behöver kompletteras då listan även innehåller påträffade fel som inte är väsentliga vid bedömningen av huruvida årsredovisningen är rättvisande. Granskningen håller hög kvalitet Kvalitetssäkringen av den årliga revisionen baseras på de kvalitetskrav som ställs inom ISSAI till exempel genom ISSAI 1220 Kvalitetskontroll för revision av finansiella rapporter och ISSAI 40 Kvalitetskontroll för nationella revisionsorgan. En central del är den kvalitetssäkring som sker inom revisionsteamet, där mer erfarna medarbetare går igenom och godkänner mindre erfarna medarbetares dokumentation. Härutöver genomförs andra typer av kvalitetssäkringsåtgärder, såsom: enkäter till de granskade myndigheterna kvalitetskontroll under pågående granskning för större revisionsobjekt bedömningar (second opinion) i mer komplicerade frågor kvalitetskontroll i efterhand av färdigställda revisionsakter. anlitar externa bedömare för att gå igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. Den senaste externa kvalitetssäkringen genomfördes med godkänt resultat. Nästa externa kvalitetskontroll kommer att genomföras i form av en peer review . peer review förväntas vara väsentlig för pågående verksamhetsutveckling, såväl inom granskningsverksamheten som på myndighetsövergripande nivå. Både förberedelser och resultat syftar till att bidra till organisationens lärande och utveckling. För att få en uppfattning om hur de granskade myndigheterna uppfattar den årliga revisionen och kvaliteten i arbetet genomförs en enkätundersökning som omfattar cirka en tredjedel av myndigheterna. Årets enkät visade ett gott resultat. Flertalet av myndigheterna som svarade, (), hade en samlad positiv bedömning av hur revisionen hade genomförts. En kvalitativ intressentundersökning genomförd bekräftade det positiva resultatet. Enkätresultaten är ett viktigt underlag för en kontinuerlig uppföljning och utveckling av kvaliteten i den årliga revisionen. Kvalitetskontrollen under pågående granskning genomförs genom att en utsedd intern kvalitetssäkrare har löpande kontakter med den ansvariga revisorn. Kvalitetssäkraren ska vara ett stöd till den ansvariga revisorn genom att uppmärksamma eventuella avsteg från god revisionssed, så att åtgärder kan vidtas innan revisionsberättelsen lämnas. För den årliga revisionen finns det ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på intranät. Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier. Varje ansvarig revisors akter ska kontrolleras minst . kontrollerades sju ansvariga revisorer när det gäller revision av myndigheter och två förordnade revisorer när det gäller revision av bolag och stiftelser. Kontrollen visade att den genomförda revisionen uppfyllde god revisionssed. Granskningen når hög verkningsgrad följer den årliga revisionen upp de brister som iakttagits och rapporterats . Alla allvarligare brister som ledde till en invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningar var åtgärdade innan revisionsberättelserna lämnades. årliga revision bedöms ha en hög verkningsgrad. För de revisionsberättelser som lämnades kan man ännu inte bedöma om bristerna kvarstår då det i stor utsträckning beror på vad myndigheterna väljer att redovisa i sina årsredovisningar . Kostnader för den årliga revisionen TABELL 2 FöRDELNING AV KOSTNADER MELLAN OLIKA TYPER AV GRANSKNINGSOBJEKT 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Stora myndigheter 59 081 54 814 52 569 Övriga myndigheter och andra organisationer 61 825 62 939 61 384 Bolag och stiftelser 1 971 3 253 4 807 Summa 122 878 121 006 118 760 Som framgår ovan har kostnaderna för årlig revision ökat något jämfört med föregående år. En omfördelning av resursinsatsen har skett främst från revision av bolag och stiftelser till revision av stora myndigheter. Utvecklingen ligger i linje med strategin att i ökad utsträckning granska statliga bolag och stiftelser genom effektivitetsrevision. TABELL 3 FöRDELNING AV TIMMAR FöR ANSTäLLD PERSONAL MELLAN OLIKA TYPER AV GRANSKNINGSOBJEKT 2009 2011 (ANTAL) 2011 2010 2009 Stora myndigheter 54 752 53 108 47 981 Övriga myndigheter och andra organisationer 60 949 62 511 54 513 Bolag och stiftelser 1 697 2 839 3 821 Summa 117 398 118 458 106 315 Redovisning av prestationer Den årliga revisionens arbete bedrivs under revisionsåret som sträcker sig till och med mars. Revisionsåret avslutas med en revisionsberättelse avseende årsredovisningen för året innan. Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som ska lämna en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Därutöver lämnas revisorsintyg avseende delårsrapporter för de myndigheter som ska lämna en delårsrapport. Iakttagna brister rapporteras löpande till respektive myndighet. De brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet rapporter varierar betydligt mellan åren. lämnades 250 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer och 8 revisionsberättelser för bolag och stiftelser där förordnat revisor. Av dessa revisionsberättelser avsåg 255 årsredovisningen , medan 3 avsåg årsredovisningen för en del av 2011 i samband med avvecklingen av myndigheten. lämnades 2 revisionsberättelser med reservation. delårsrapporter lämnades 55 delårsintyg. TABELL 4 REVISIONSBERäTTELSER AVLäMNADE UNDER åR 2009 2011 (ANTAL) Övriga myndigheter och andra organisationer får genomföra effektivitetsrevision och förordna revisor i aktiebolag och stiftelser om vissa förutsättningar enligt 2, 4 och 5 §§ lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. är uppfyllda. granskning av statliga bolag och stiftelser sker numera primärt genom effektivitetsrevision. Möjligheten att förordna revisor är ett komplement till denna granskning. Förordnanderevisionen används främst för förberedande granskning inför en effektivitetsrevision eller som ett verktyg för uppföljning av en utförd och avrapporterad granskning. Förordnanderevision bedrivs i regel inte parallellt med en pågående effektivitetsgranskning. I enlighet med denna inriktning har det skett en minskning av antalet bolag och stiftelser som förordnar revisor i, och därmed är antalet lämnade revisionsberättelser färre. Kostnad per revisionsberättelse Kostnaden för och antalet nedlagda timmar på revisionsberättelser lämnade 2011 avser tiden . TABELL 5 KOSTNAD (TKR) OCH TIMMAR PER AVLäMNAD REVISIONSBERäTTELSE (ANTAL), 2009 2011 Kostnad/berättelse 2011 2010 2009 Stora myndigheter 1 282 1 184 1 130 Övriga myndigheter och andra organisationer 307 297 251 Bolag och stiftelser 343 151 171 Timmar/berättelse Stora myndigheter 1 309 1 108 1 159 Övriga myndigheter och andra organisationer 304 277 247 Bolag och stiftelser 297 124 149 Den genomsnittliga kostnaden per revisionsberättelse uppgår till 1 282 tkr för stora myndigheter och 307 tkr för övriga myndigheter och andra organisationer, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det ökade antalet timmar per revisionsberättelse var planerade för införande av ISSAI. Ökningen när det gäller statliga bolag ligger som tidigare nämnts i linje med den strategi som valts, nämligen att förordna revisor i färre antal bolag men med en större relativ resursinsats i varje. Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. gör en översyn av avgifterna. I syfte att minska det överskott som uppstått , främst 2007 och 2008, lämnades taxorna oförändrade . Årets underskott uppgår till . TABELL 6 SKILLNAD MELLAN AVGIFTSINTäKTER OCH KOSTNADER INOM DEN ÅRLIGA REVISIONEN 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Avgiftsintäkter 120 168 120 692 119 673 Kostnader 122 878 121 006 118 760 Årets överskott/underskott (-) -2 710 -315 913 Effektivitetsrevision Mål Effektivitetsrevision syftar till att genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser.