frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Hon sade att den socialdemokratiska gruppens målsättningar med reformen var att öka politiska tyngd, påskynda processerna och öka öppenheten, och att förslaget innehåller flera element som gör att de målsättningarna beaktas. Även den vänstersocialistiska gröna gruppens talesperson Alfheiður Ingadottír stödde presidieförslaget. I de omröstningar som följde vann presidiets förslag med 47 ja-röster mot 15 respektive 16 röster för den konservativa gruppens yrkanden. Presidiets samlade förslag ställdes sedan mot den konservativa gruppens tilläggsförslag. Presidiets förslag stöddes av 43 röstberättigade medlemmar, medan den konservativa gruppens yrkande fick 20 röster (ingen röstande avstod). Generaldebatt och debatt om budgeten för det nordiska samarbetet 2012 Generaldebatten inleddes med att ministerrådets ordförande , , kort presenterade samarbetsministrarnas redogörelse för verksamheten . Han lyfte särskilt fram det gröna . Huvudtemat för ordförandeskap hade varit hanteringen av klimatförändringen. Mycket av det konkreta klimatarbetet förs framåt i det s.k. globaliseringsinitiativet. hade hållits en internationell konferens i Åbo om hållbar utveckling och lokala s.k. best practices inom , samt vidare en på det nya Aaltouniversitetet med 90 inbjudna studerande från olika nordiska universitet. Ett annat viktigt verksamhetsområde rörde gränshinder. Öppenhet, människornas valfrihet och den fria rörligheten hör till grundpelarna i den nordiska gemenskapen, underströk Stubb. Han nämnde att man hade lyckats avskaffa 13 hinder, och att man arbetade aktivt med ca 40 övriga hinder. Ordförandeskapet hade även satsat på kommunikation synlighet och kommunikativ växelverkan. Under den efterföljande debatten framförde (KD) på mittengruppens vägnar uppskattning för det aktiva finländska ordförandeskapet och framförde att det vore värdefullt med konkreta åtgärder för att få fram ett systematiskt och proaktivt nordiskt EU-samarbete. Det borde finnas en gemensam nordisk EU-agenda, med gemensamma målsättningar och mer systematik. Beträffande förslaget till budget sade att det innebar en fortsatt stark insats på nordiska prioriteringar vad gäller kunnande, välmående, ett konkurrenskraftigt och hållbart . Fördelningen mellan sektorerna var i stort sett oförändrad, med undantag av en ökning för att stärka det nordiska genresurscentret NordGens verksamhetsgrund, såsom också önskat. Stubb nämnde särskilt att arbetet med det s.k. globaliseringsinitiativet fortsätter på samma nivå 2012 med nya insatser för att främja grön tillväxt. Han uttryckte också uppskattning över den dialog om budgeten som förts med och som han menade inneburit en god och konstruktiv växelverkan. Per , , som varit ordförande för budgetgruppen inom presidium, instämde i att samarbetet varit gott och redogjorde för huvudpunkterna i presidiets betänkande över budgetförslaget. Han nämnde att man med samarbetsministern enats om att inte införa tvååriga budgeteringssystem, men att däremot önskar ett perspektiv för att kunna delta i en dialog om vad de medel som gradvis frigörs när olika program löper ut skulle kunna användas till. , liksom senare , , nämnde frågan om de nordiska kontoren i de tre baltiska staterna. hänvisade till den genomgång av detta som skulle göras . Han instämde i stort med (C), som varit inne på att man i alla sektorer skulle ha med frågan om att stärka det öppna nordiska samhället. En formulering om detta skulle finnas med, och man kunde fundera på hur den närmare uppläggningen ska se ut. Som svar på en fråga från (MP) sade han att NordGen varit en succé, men att det inte betydde att man kunde lägga fast en summa , utan att det först behövs en tydligare utvärdering av NordGen. Debatt om utrikes- och försvarspolitiskt samarbete i Under rubriken och omvärlden debatterades främst utrikes- och försvarsministrarnas respektive redogörelser, och vidare behandlades ett antal presidie- och ministerrådsförslag som rörde förhållandena till olika regioner i omvärld. utrikesminister presenterade utrikesministrarnas redogörelse. Försvarsministrarnas redogörelse skulle ha presenterats av den svenske försvarsministern , men på grund av sjukdom övertogs det uppdraget av utrikesminister . inledde med att säga att han var glad över att framträda i i en ny roll han hade för sedan lämnat presidiet för att inträda i . Den nordiska samhörigheten hade manifesterats i en stark vilja att förstärka det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, framhöll han, och nämnde den nordiska solidaritetsförklaring som antagits av utrikesministrarna . Den utgår ifrån ett brett säkerhetsbegrepp och skulle följas upp med exempelvis samarbete gällande informationssäkerhet. Tuomioja nämnde vidare ambassadsamarbetet och det ramavtal som färdigställts om principerna för stationeringen av en diplomat i ett annat lands representation. Det nordisk-baltiska samarbetet vidareutvecklas, t.ex. är avsikten att hålla en gemensam nordisk-baltisk kärnsäkerhetsövning . För att skapa en stabil, attraktiv och konkurrenskraftig region är nordiskt och nordisk-baltiskt samagerande också när det gäller av stor vikt. är här ett betydande framsteg. Det är också angeläget, underströk Tuomioja, att involvera i samarbetet, och han pekade på och Nordliga dimensionen som viktiga forum. Ett annat centralt område är det arktiska samarbetet, där de nordiska ländernas överordnade syn på utvecklingen är i hög grad samstämmig. Vi arbetar för bibehållandet av regionens stabilitet och en hållbar utveckling och vill gärna stärka Arktiska rådets verksamhet och främja samarbetet med alla aktörer som har legitima intressen i området, framhöll han. Han nämnde Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram som förberetts under det finska ordförandeskapet och som behandlades vid sessionen. Förutom det regionala samarbetet lyfte Tuomioja fram vikten av att de nordiska länderna möts med andra landgrupper och kontinenter och agerar gemensamt inom t.ex. FN. Statsministrarna hade arbetat vidare med globaliseringen, som varit först att göra till ett prioritetsområde i det nordiska samarbetet, och även utrikesministrarna var redo att intensifiera sitt samarbete kring detta tema. Presidiets talesperson framhöll i sitt inlägg att det tidigare varit nästan tabu att tala om utrikes- och säkerhetspolitik i ett nordiskt sammanhang, men att det känns både naturligt och viktigt att tala om ett aktivt nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete. hade tagit del av och följt upp utredningar och rapporter om ett fördjupat samarbete i , Barentssamarbete och samarbete i den arktiska regionen. betydelse som region har ökat. Nästa logiska steg, sade , var att göra samarbetet mer formaliserat och se till att säkerhets- och utrikespolitiken får ett eget nordiskt ministerråd. Genom en bättre samordning i internationella frågor mellan våra länder får vi en ännu större sammanlagd genomslagskraft. Efter inlägg av de danska och norska utrikesministrarna nämnde (M) att vi nu firar av diplomatiska återupprättade relationer med och sade att det vi förr såg och reagerade mot finns i nutidens . Han ansåg det utmärkt att utrikesministrarna betonat FN. agerande, som länder eller i nordiska kombinationer i internationella konflikter, har baserats på FN-resolutioner. Avslutningsvis sade att vi inte ska glömma värden som pluralism, öppenhet, rättsstat och mediefrihet. Där kan vi som nordiska stater alltid vara en röst, oavsett om vi pratar om , , eller . Aadu Must, gäst från , gjorde ett inlägg där han också nämnde att vi 2011 firar 20-årsjubileet av att de baltiska länderna återvann sin självständighet och att hjälpen från de nordiska länderna i den processen är ett mycket viktigt kapitel i de baltiska staternas historia. I debatten ställdes också frågor till utrikesministrarna om bl.a. de olika ståndpunkter respektive regeringar intagit till försök att få en position på FN-nivå, om utnyttjandet av Nordiska Investeringsbankens resurser för att förverkliga Helcoms plan för ett renare , om de nordiska ländernas olika slutsatser om deltagande i Libyen-insatsen, om och Stoltenbergrapporten. I den försvarspolitiska redogörelsen framhölls att det nordiska försvarssamarbetet fördjupats betydligt . Som exempel nämndes den nordiska stridsgruppen NBG-08 och -11 och gemensamma insatser som i . Åtagandet att fördjupa samarbetet är långsiktigt, och ambitionen är att det också ska ge lägre kostnader genom t.ex. gemensam utveckling och anskaffning av försvarsmateriel eller gemensam utbildning och övning. För det svenska ordförandeskapet 2011 i det nordiska försvarssamarbetet var av konsolidering och framåtblickande, med säkerhetspolitisk diskussion, insatser samt fördjupat och effektivt samarbete i fokus. Den säkerhetspolitiska dialogen med fokus på vårt närområde och internationella respektive regionala organisationer har fortsatt, liksom förstärkningen av samarbetet när det gäller olika insatser. De nordiska länderna har även tillsammans med de baltiska bistått konfliktdrabbade stater och övergångsländer, och har ett etablerat samarbete och erfarenhetsutbyte med de baltiska länderna. Presidiets talesman , , underströk betydelsen av den nordiska solidaritetsförklaringen, som undertecknats av regeringarna , och sade att de nordiska länderna därmed genomfört det förslag i Stoltenbergrapporten som ansetts vara det svåraste. Han sade att det är fullt möjligt att etablera ett försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete som alla nordiska länder vinner på och som kan vidareutvecklas kontinuerligt med utgångspunkt i gemensamma intressen och värden för länderna. I det sammanhanget är Stoltenbergrapporten viktig och har satt ut en kurs med konkreta åtgärder. Det finns både önskemål och ett betydande behov av ett tätare nordiskt samarbete på det säkerhetspolitiska området, avslutade . På en fråga av (MP) om huruvida det nordiska försvarssamarbetet fokuserar på att samordna tekniska lösningar för att minska sårbarheten hänvisade till exemplet med de viktiga it-säkerhetsfrågorna, där man ville göra mer mellan de nordiska länderna men också vidare, internationellt. Även samarbetet när det gäller kraftförsörjning och elförsörjning, som för övrigt höll på att utsträckas också till de baltiska länderna, hade betydelse i sammanhanget. Bildt pekade också på det operativa samarbetet mellan flygvapnen om övervakning av och på att även och anslutit sig till det gemensamma luftövervakningssystemet inom Natoområdet. (M) tog upp frågan om möjlighet för de baltiska staterna att delta i en eventuell ny nordisk stridsgrupp 2014 och om det i övriga nordiska länder fanns intresse för att skulle ta ett ramansvar för en sådan stridsgrupp 2014. I sin presentation av redogörelsen för Nordiska ministerrådets Östersjösamarbete hänvisade den norska samarbetsministern till att detta redan berörts i debatten om utrikesministrarnas redogörelse och framhöll att det är en viktig del också av Nordiska ministerrådets arbete. Riktlinjerna för detta godkänns av . Det överordnade målet är att stärka det politiska samarbetet och bidra till att utnyttja regionens potential. De olika ministerråden genomför en rad aktiviteter och samarbetsprojekt med länderna i och samarbetar nära med och . Även EU är en viktig samarbetspartner. Nordiska ministerrådets samarbete i har tre viktiga fokusområden: Fortsatt utveckling av det politiska samarbetet med de baltiska staterna, främst vad gäller utbildning, forskning, kultur och lagstiftning. Deltagande i genomförandet av , där teman som genforskning, skogsforskning, veterinär beredskap, energi och transporter är prioriterade. Samarbete med , där bekämpning av människohandel, bekämpning av korruption, kommun- och journalistsamarbete och utveckling av samarbete mellan frivilligorganisationer är huvudteman tillsammans med hälsorelaterade projekt. I debatten uttryckte en rad talare allmänt stöd för inriktningen av arbetet. Flera tog upp frågan om överfiskning i . Kvoterna för vissa arter har varit för stora, framhölls det, och dessutom hade mycket olagligt fiske observerats. De nordiska länderna måste göra något åt frågan och övervinna kortsiktig girighet så att fångsterna kan hållas på en hållbar nivå. rapportör för Nordliga dimensionen och nordvästra , (S), föredrog presidiets förslag till riktlinjer för samarbete med det ryska parlamentet och de regionala parlamenten i nordvästra . Presidiet ville förankra ett både bredare och djupare samarbete i plenarförsamlingen. Erfarenheterna är goda och samarbetet har alla förutsättningar att fortsätta utvecklas positivt, sade hon. Nästa steg bör vara att mer än fokusera på politiska sakområden, t.ex. något av de fyra partnerskapen i Nordliga dimensionen. Att etablera kontakter och nätverk för unga parlamentariker framhölls som särskilt viktigt. Det övergripande målet för samarbetet är att bidra till en fredlig och demokratisk utveckling i hela regionen, en utveckling som har ekonomiska, miljömässiga, sociala, kulturella och inte minst mänskliga aspekter. På motsvarande sätt presenterade , , presidiets förslag till EU-strategi för . Han nämnde att det gjorts gemensamma nordiska markeringar i EU om t.ex. Östersjöstrategin och fiskeripolitiken. Presidiets förslag var att stärka och vidareutveckla den nordiska rösten i EU. Både som Europaparlamentariker och som Europaminister hade Haarder upplevt vilken styrka ett gemensamt nordiskt handlande och ömsesidigt stöd kan ge. Det gäller också att sörja för genomförandet av EU-beslut inte skapar nya gränshinder, så som diskuterats under den punkten på sessionens dagordning. nämnde Haarder mittengruppens förslag om en årlig EU-redogörelse med syfte att identifiera områden där vi kan stödja varandra och som har särskild nordisk relevans. Han tog fasta på statsminister uttalande tidigare att självt bestämmer vilka redogörelser man vill ha från regeringarna. De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Såsom oftast var samarbetsministrarnas frågetimme en uppskattad del av sessionen. De fick, var för sig eller tillsammans med sina nordiska kollegor, svara på ett flertal frågor. (S) tog med samarbetsministrarnas ordförande , , upp frågan om ett nordiskt pantsystem för flaskor och burkar. (M) ställde en fråga till den danske samarbetsministern om den danska regeringens bidrag till finansieringen av Øresund direkt, som är en service till arbetssökande och andra för att underlätta integrationen i . (KD) frågade den norska samarbetsministern om behovet av att tillsammans utveckla en gemensam integrationsbarometer för de nordiska länderna, för att mäta framgångarna och se var bekymren finns när det gäller integrationsarbetet i ett öppet nordiskt samhälle. (S) frågade om kunde förvänta sig en konkret uppföljning av några av de 13 förslagen i Stoltenbergrapporten under ordförandeskapet i ministerrådet. (MP) ställde en fråga, också till samarbetsminister, om möjligheten att med en snabbtågsförbindelse med ett antal lämpliga hållplatser mellan och på lång sikt erbjuda förutsättningar för exklusiva boendemiljöer i de båda länderna. Till samarbetsminister (M) ställdes frågor om att förlänga tiden för genomförande av EU:s svaveldirektiv, om uppföljningen av hennes kritiska uttalanden om norska särregler och tullsatser och den protektionistiska norska jordbrukspolitiken, om hur planerat att transportera malmen från de nya gruvor som planeras i till världsmarknaden, om rätt till sociala rättigheter för isländska studenter som studerar i , och om det vore möjligt att få till stånd ett samnordiskt avtal i samband med sjukkassor motsvarande det som redan finns i samband med arbetslöshetsunderstöd. Andra frågor som togs upp med samarbetsministrarna var skydd för studerande under sjukdomstid då de är bosatta i ett annat nordiskt land, reglering av finansmarknaden och transaktionsskatt, arbetet med att bygga ett skoltsamemuseum, rätt för alla döva barn i de nordiska länderna att lära sig teckenspråk, utvisning från av nordiska medborgare som behöver socialhjälp, kampen mot människohandel och trafficking, nordiskt register för personal inom vård- och hälsosektorn, och möjlighet för åldringar att flytta mellan de nordiska länderna för att komma närmare sina anhöriga. Sakdebatterna Under rubrikerna Globalisering och gränshinder, Social- och hälsopolitik i , Miljöpolitik i samt Kultur, forskning och utbildning debatterades ett stort antal betänkanden över medlems- och ministerrådsförslag, liksom redogörelser för ministerrådets verksamhet på olika områden. Rådets utskott och partigrupper hade som brukligt utsett talespersoner för de olika förslagen bland sina medlemmar. talade i egenskap av presidiets rapportör i gränshinderfrågor. Hon påpekade i sitt inlägg att gränshinder kostar för den enskilde, för arbetsgivare och för . Hon uppmanade till uppmärksamhet på EU-direktiv redan när de arbetas fram, och att man inte väntar tills de kommer upp i de nationella parlamenten. Där gäller det att tänka nordiskt i lagstiftningen, och detsamma gäller utredningar, där man måste titta i ett nordiskt perspektiv och skriva in det i direktiven. Hon sade att det var bra att 13 gränshinder blivit lösta men att det finns många att arbeta vidare med. Från den svenska delegationen deltog också (M), (S), (V) och samarbetsminister (M) i debatten om gränshinder. Som talesperson för välfärdsutskottet presenterade (M) ett utskottsförslag i tio punkter som skulle bidra till att förhindra ghettoisering och utanförskap. Utskottet vill inte att våra medmänniskor känner hopplöshet, inte ser någon framtid, upplever bestående arbetslöshet eller har dålig skolgång, sade hon. Vi måste därför göra betydande insatser för att motverka negativ utveckling för människorna i socialt utsatta områden. Vi är alla beroende av en väl fungerande nordisk välfärdsmodell som bygger på en stark solidaritet mellan olika sociala grupper och generationer i länderna. (KD) gjorde ett inlägg på vägnar av mittengruppen som han avslutade med att ge gruppens fulla stöd till de tio punkterna, som han såg som en viktig del i det samlade arbetet för ett öppet, demokratiskt . (KD) deltog även i debatten om att utveckla ett mått på livskvalitet, som komplement till BNI-begreppet. I diskussionen om ett förslag om att motverka antibiotikaresistens ställde (MP) frågan om hur sårbar en struktur med allt större medicinska enheter är med tanke på de multiresistenta bakterierna och med tanke på att vi saknar verktyg för att hantera dem. I samband med ministerrådets redogörelse om insatser mot människohandel framhöll (V) behovet av kompetensutveckling när det gäller att möta dessa människor i kris. Hon ansåg vidare att med tanke på risken för deras liv borde kvinnor som vittnar i rättssaker mot brottslingar som utnyttjat dem inte sändas tillbaka till de länder de kommit ifrån. Debatterna finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet och på . Nordiska rådets priser I samband med sessionen delades fyra priser (musikpris, litteraturpris, filmpris och natur- och miljöpris) ut vid en ceremoni i . Temat för 2011 var En enskild musiker (instrumentalist eller vokalist), som har åstadkommit förnyelse inom musiken med improvisation som bärande inslag, och vars insats är medskapande och viktig för formen, klangen och sammanhanget i det musikaliska uttrycket. Priset tilldelades den svenske saxofonisten och kompositören . motivering var att har under drygt två decennier varit ett av de stora namnen inom improvisationsmusiken. Med sitt nyskapande saxofonspel spränger han ramarna för de musikaliska genrer vi har behov att tilldela musik som vi inte har mött förut. Han inte bara förnyar saxofonspelet, han återuppfinner det och skapar nya världar av musik mellan tonerna och bortom bruset. 2011 gavs för den svenska filmen , och delades av regissören och manusförfattaren , , som var medförfattare till filmmanuskriptet, och producenterna . Filmen är ett hårt slående, komplext drama, rått och finstämt på samma gång; mörkt, men fyllt av livets ljus, skrev bedömningskommittén i sin motivering. ges för ett skönlitterärt verk som skrivits på ett av de nordiska språken. litteraturpris tilldelades den isländske författaren för novellsamlingen (Bland träden) för en stilistiskt högtstående ordkonst som skildrar inre och yttre hot i dialog med världslitteraturen. Natur- och miljöpriset ges till en nordisk organisation, ett företag eller en person, som på ett föredömligt sätt har lyckats integrera respekten för natur och miljö i sin verksamhet eller i sin gärning eller som på ett annat sätt har gjort en extraordinär insats för naturen och miljön. natur- och miljöpris 2011 belönade hållbar turism. Priset gick till . I motiveringen skrev bedömningskommittén för natur- och miljöpriset att har varit föregångare i arbetet med att reducera sin miljöbelastning. långvariga miljöarbete och omfattande verksamhet har gett återverkningar hos leverantörer, hotellgäster och miljövänlig hotelldrift som sådan, och därmed gett miljöeffekter långt utanför sin egen verksamhet. 4 PRESIDIET 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 4 PRESIDIET 16.42 presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Enligt den arbetsordning som gällde bör varje land och partigrupp vara representerade i presidiet. Den reviderade arbetsordning som antogs vid session, och som trädde i kraft /12 anger i stället att varje land och partigrupp ska vara representerade (kursiverat här). Denna ändring hade ingen praktisk betydelse vid valet av presidium vid sessionen 2011, men kan få det framöver. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att verksamheten samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad, och kan då fatta beslut i dess ställe. utlyste regeringen i val till , som ägde rum . Det medförde att den danska delegationen inte var representerad vid septembermöten. Efter valet inträdde i den nya danska regeringen, och han måste därför avgå som president för . fyllnadsvaldes inför sessionen till president för återstoden av 2011. Även valet till riksdag, som hölls medförde förändringar i presidiets sammansättning fr.o.m. junimötet. var (M), (C) och (S) svenska medlemmar av presidiet. De omvaldes vid sessionen 2011, och kommer således att ingå i presidiet även 2012. Samarbetet 2011 har antagit ett långsiktigt ramprogram för sin verksamhet, i världen Världen i . Inom den ramen presenterade rådets nyvalde president ordförandeprogram för . I programmet fanns tre huvudprioriteringar. En var att verka för en snabbare beslutsprocess i det nordiska samarbetet, så att skulle kunna göra sin röst hörd i den politiska debatten och så att rådets initiativ skulle kunna få snabbare genomslag i ministerrådets verksamhet, inklusive i budgeten för det nordiska samarbetet. En annan huvudprioritet var att förstärka röst i EU och andra internationella forum. Beträffande EU skulle detta gälla såväl att utarbeta gemensamma nordiska ståndpunkter på relevanta sakområden som att samarbeta om genomförandet av nya EU-direktiv för att undvika att nya gränshinder uppstår inom . Det tredje huvudområdet som nämndes var att skapa en samlad strategi för , mot bakgrund av de nya utmaningar som följer med klimatförändringarna. som sjösäkerhet och miljöfrågor får ökad aktualitet gäller det enligt ordförandeprogrammet att skapa möjlighet för en hållbar utveckling i . Detta program fick ett positivt mottagande, både i självt och i andra sammanhang. De mål och åtgärder som framförts har till stor del präglat inte minst presidiets arbete . Ordförandeprogrammen är dock inte uttömmande, utan självfallet har arbetet fortsatt även på andra områden inom presidiets ansvarsområde.