frsrdg · GZ04ER1 · 2012-03-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 SAMMANFATTNING 16.42 16.42 Från delegation vid Sammanfattning har bl.a. debatterat den arabiska våren, både ur demokratisk och humanitär vinkel, reformeringen av , arbete, EU:s kommande anslutning till och utvecklingen i flera av organisationens medlems- och grannländer. Församlingen antog 72 resolutioner, 39 rekommendationer och två yttranden. Den svenska delegationen deltog mycket aktivt i debatterna i församlingen, skrev motioner, upprättade rapporter och var valobservatörer. Församlingen välkomnade två nya parlament, och nationella råd, som erhöll statusen demokratipartner. Europarådsdelegation överlämnar den bifogade redogörelsen för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över de rekommendationer, resolutioner och yttranden som antagits av församlingen . 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 16.42 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 , 47 . Demokratipartner i församlingen: , nationella råd Observatörer i församlingen: , , Observatörer i ministerkommittén: Heliga stolen, , , , INNEHåLLSFöRTECKNING 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 INNEHåLLSFöRTECKNING 16.42 Sammanfattning 1 medlemsstater 2011 2 Innehållsförteckning 3 1 och dess institutioner 6 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 6 1.1.1 Sammansättning 6 1.1.2 Samspel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen 7 1.1.3 De politiska grupperna 8 1.1.4 Församlingens externa relationer 8 1.2 Budget 8 1.3 Reformering av verksamheten 9 1.4 och 9 1.4.1 Avskaffandet av dödsstraffet 10 1.5 kommissarie för mänskliga rättigheter 11 1.6 av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling 11 1.7 11 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2011 13 2.1 Den svenska delegationen 13 2.1.1 Delegationens möten 14 2.1.2 Fördjupningsområden 14 2.1.3 Övriga initiativ 14 2.2 Granskning av åtaganden 15 2.2.1 15 2.2.2 Demokratins tillstånd i 16 2.2.3 uppfyllande av sina åtaganden gentemot 16 2.2.4 Hur de demokratiska institutionerna i fungerar 16 2.2.5 Valövervakning 17 2.3 Politiska frågor 17 2.3.1 Utvecklingen i 17 2.3.2 Situationen i 17 2.3.3 Aktuell debatt: situationen i 18 2.3.4 får status som partner för demokrati 18 2.3.5 Aktuell debatt: situationen i och 19 2.3.6 nationella råd får status som partner för demokrati 19 2.3.7 Samarbete mellan och de framväxande demokratierna i 19 2.3.8 Den politiska situationen på 19 2.3.9 Europeiskt forum för demokratins framtid 20 2.4 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 20 2.4.1 Omänsklig behandling av människor och illegal organhandel i Kosovo 20 2.4.2 Verkställigheten av domar från för mänskliga rättigheter 20 2.4.3 Årlig aktivitetsrapport från kommissionär för mänskliga rättigheter 21 2.4.4 Leva tillsammans i 21:a århundradets : uppföljning av 21 2.4.5 Lissabonfördragets inverkan på 22 2.5 Ekonomiska frågor 22 2.5.1 EU:s östliga partnerskap och den ekonomiska utvecklingen i östra 22 2.5.2 verksamhet 20102011 22 2.6 Kultur och medier 23 2.6.1 Skydd för journalisters källor 23 2.6.2 Mediefriheten i 23 2.6.3 Religiösa dimensioner av den interkulturella dialogen 23 2.7 Befolknings- och flyktingfrågor 24 2.7.1 Ensamkommande flyktingbarn i frågor om ankomst, vistelse och återvändande 24 2.7.2 Den storskaliga ankomsten av immigranter, asylsökande och flyktingar till Europas sydkuster 24 2.7.3 Asylsökande och flyktingar 24 2.7.4 Papperslösa barn 25 2.8 Sociala frågor och hälso- och familjefrågor 25 2.8.1 Övervakningen av åtaganden i fråga om sociala rättigheter 25 2.8.2 Främja ett aktivt åldrande kapitalisera på äldre människors arbetspotential 25 2.8.3 Parlamentens roll i stärkandet och utvecklingen av sociala rättigheter i 26 2.8.4 Mot en europeisk ramkonvention om ungdomars rättigheter 26 2.8.5 Könsselektion före födseln 26 2.9 Miljöfrågor 27 2.9.1 Elektromagnetiska fält och dess effekter på miljön 27 2.9.2 Väpnade konflikters inverkan på miljön 27 2.10 Jämställdhet 27 2.10.1 Fler kvinnor i ekonomiska och sociala beslutsfattande organ 27 2.10.2 Reglering av våldspornografi och bekämpandet av barnpornografi 28 2.11 kampanjer 28 2.11.1 Bekämpning av familjerelaterat våld 28 2.11.2 Kampanj för att stoppa sexuellt våld mot barn 29 2.12 Priser och utmärkelser 29 2.12.1 Europapriset 29 2.12.2 Pris för mänskliga rättigheter 30 Den svenska delegationen 31 parlamentariska församlings gästtalare 2011 35 Förteckning över församlingens beslut 36 1 och dess institutioner 1 EUROPARåDET OCH DESS INSTITUTIONER 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 1 EUROPARåDET OCH DESS INSTITUTIONER 16.42 har sedan sin tillkomst varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. uppdrag är att åstadkomma ett fastare samarbete mellan medlemmarna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. Genom sina 211 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Efter har medlemskrets mer än fördubblats. /12 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska stater utom och Kosovo ingår i rådet. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga utvecklingen i Öst- och har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen under utvidgningen. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna i medlemsländerna. och fördjupade integration har av setts som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. En majoritet av länderna inom utgörs numera av EU-medlemmar. Förändringarna i samarbetsstrukturer ställde inför utmaningar som ledde till ett tredje toppmöte mellan medlemsländernas stats- och regeringschefer . Det tredje toppmötet lade grunden för en reformprocess med syfte att skapa tydligare och effektivare organisation med fokus på kärnuppdraget att främja de grundläggande värdena: respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ, ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ, den parlamentariska församlingen, och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 1.1.1 Sammansättning Den parlamentariska församlingen var den första i sitt slag i . Även om den från början kallades den rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen den parlamentariska församlingen. Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och är medlemmar av dessa parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Enligt församlingens stadga bör det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. I varje fall måste minst en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Sedan blev medlem är antalet delegater i församlingen 318. Det finns lika många suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , och med observatörsstatus i församlingens arbete. Vidare ingår och nationella råd som partner för demokrati. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar och därigenom dess trovärdighet inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Församlingen har aktivt medverkat genom att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Ackrediteringen av ledamöter kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6 § 3). Bristande jämställdhet i delegationernas sammansättning kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. 1.1.2 Samspel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen beslutsfattande organ är ministerkommittén. Den representeras av utrikesministern i ministerkommittén som träffas en gång . Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av ambassadörerna i . och den parlamentariska församlingen samverkar och växelverkar intimt för att nå de gemensamma målen. Ordföranden i ministerkommittén, tillika utrikesministern i ordförandelandet, presenterar vid varje församlingssession en översikt över verksamheten i ministerkommittén och svarar på parlamentarikernas frågor. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen inom . För att främja öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i måste församlingens inflytande i beslutsprocessen bli större. De rekommendationer som församlingen antar riktar sig mot medlemsstaternas regeringar, och ministerkommittén levererar sitt svar . Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . lämnade det turkiska ordförandeskapet över till och tog sedan över. 1.1.3 De politiska grupperna Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till dess auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), den europeiska demokratiska gruppen () samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Endast ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. 1.1.4 Församlingens externa relationer externa relationer består av samverkan med dels andra internationella organisationer, dels . Formellt har församlingen samarbetsavtal eller samverkansarrangemang med en lång rad organisationer: , Panafrikanska parlamentet, , Europeiska återuppbyggnads- och , parlamentariska församling, Oberoende staters samvälde (OSS), Interparlamentariska unionen IPU, och Latinamerikanska parlamentet. Församlingens politiska underutskott för externa relationer deltar i . har möjlighet att genom observatörsstatus delta i verksamhet. Det finns ett antal observatörsländer i både ministerkommittén och församlingen, dock ej identiska (se förteckningen på s. 2). Genom att ansöka om observatörsstatus anses observatörsländerna ha gjort ett politiskt åtagande att respektera och främja de universella principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. Församlingen följer upp MR-situationen i observatörsländerna som dock inte är formellt bundna att följa normer och konventioner. För att utveckla relationerna till fler länder i grannområdena införde församlingen 2010 en ny status, partner för demokrati, som kan beviljas en icke-medlemsstat. Med den statusen får delegationen delta i församlingens sessioner och möten men inte i omröstningar. och nationella råd erhöll denna status . lämnade in en ansökan om att bli demokratipartner. 1.2 Budget Det är ministerkommittén som beslutar i frågor som rör budget. Församlingen har rätt att yttra sig. generalsekreterare har stegvis förverkligat sin genomgripande reformplan för att stärka rådets politiska profil och tyngd samt för att rationalisera och effektivisera organisationen. En bakomliggande faktor för den omfattande reformen är krav på en restriktivare budget. rätt att ensam besluta om budgeten har kritiserats av församlingen som krävt att församlingen i budgetsammanhang får sådana befogenheter som motsvarar dess status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. Vid budgetdebatten under junisessionen fanns två rapporter från det ekonomiska utskottet som underlag: budget och prioriteringar för 20122013 (dok. 12622, yttr. 281) och parlamentariska församlingens budget för 20122013 (dok. 12623, res. Församlingens anslag är . Den allvarliga finansiella krisen i har orsakat problem för medlemsstaterna. Församlingens president har noterat att några parlamentariker inte har kunnat fullfölja sina uppdrag inom församlingen till följd av rese-restriktioner i vissa nationella parlament. 1.3 Reformering av verksamheten generalsekreterare påbörjade ett reformarbete som syftar till att fokusera arbetet kring kärnfrågor demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Arbetet har gått in i en intensiv genomförandefas. Även inom den parlamentariska församlingen har diskussioner om reformer pågått för att finna nya arbetssätt med sikte på ett effektivare och mer fokuserat resultat. Reformarbetet har letts av en arbetsgrupp inom församlingen, och varje nationell delegation har getts möjlighet att inkomma med ett remissyttrande, något som den svenska delegationen har arbetat aktivt med. Den svenska delegationen utsåg inom sig en mindre arbetsgrupp som utarbetade ett omfattande remissyttrande som godkändes av hela delegationen. De flesta av synpunkterna fick gehör då församlingen vid oktobersessionen beslutade om reformen. Man strävar efter att minska antalet rapporter som församlingen behandlar och kommer därför att blir strängare i selektionen av motionsförslag som resulterar i en rapport. Antalet utskott i församlingen ska minskas från tio till åtta. Uppföljningen av redan fattade beslut ska bli bättre och rapportörens mandat utökas därför med då konsekvenserna av beslutet ska studeras. Talartiden vid debatter minskas och en fri debatt införs vid varje session då ledamöterna kan ta upp vilket politiskt ämne som helst. En rådgivande grupp för valobservationer kommer att inrättas med uppgift att upprätthålla kontinuiteten mellan valobservationerna och följa upp de strukturella problem som ibland uppkommer mellan de olika internationella organisationerna som samverkar under en valobservation. Ändringarna inom den parlamentariska församlingen träder i kraft . 1.4 och konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (CETS 5) undertecknades 1950. Efterlevnaden av konventionen övervakas av . har sitt säte i och är sammansatt av 47 domare, en från varje land som tillträtt . Medlemsländernas regeringar har rätt att nominera kandidater till domare, men valet sker i den parlamentariska församlingen. Församlingens riktlinjer vid val av nya domare till anger att nomineringsförfarandet i medlemsstaterna bör vara öppet och att både män och kvinnor ska finnas representerade bland de tre kandidaterna. Kandidaterna ska ha erfarenhet av arbete inom MR-sektorn. Mandatet för den svenska domaren, , löper ut . Som en följd av utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i församlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter att växa. har det betonats att det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen kan arbeta effektivt även fortsättningsvis. roll är endast subsidiär. Medlemsstaterna är bl.a. skyldiga att se till att det finns effektiva nationella rättsmedel och att nationell lagstiftning är förenlig med konventionen. Protokoll nr 14 till (CETS 194), som trädde i kraft , möjliggör effektivare ärendehantering i domstolen men fortfarande ligger ca 140 000 mål och väntar på behandling. ambassadör vid , , har utsetts att leda en arbetsgrupp för domstolsreformer (GT-Suivi.Interlaken). 1.4.1 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en mänsklig rättighet, och respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. har bidragit till att är en zon där dödsstraffet har avskaffats, med ett undantag: , som står utanför och är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. Förekomsten av dödsstraff i några observatörsländer har varit föremål för intensiv bevakning i församlingen som kontinuerligt kritiserat tillämpningen av dödsstraff i och , båda observatörsländer i . /12 hade 46 av rådets 47 medlemsstater ratificerat tilläggsprotokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (CETS 114). Det är enbart som inte gjort det, men inga avrättningar har dock genomförts i landet . Genom tilläggsprotokoll nr 13 till (CETS 187) har dödsstraffet förbjudits även för brott som begåtts i krigstid och när det råder fara för krig. Ett beslut om en europeisk dag mot dödsstraffet fattades av , och den infaller . 1.5 kommissarie för mänskliga rättigheter I MR-kommissariens mandat ingår att främja utbildning och ökad medvetenhet i medlemsländer om mänskliga rättigheter, identifiera eventuella brister i lagar och regler, samt främja effektiv respekt för de mänskliga rättigheterna så som de fastställts i olika instrument. Församlingens stöd till MR-kommissarien är stort och institutionens raska och stadiga framsteg sedan den inrättades 1999 har kontinuerligt fått beröm. MR-kommissarien arbetar oberoende, och hans oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. Samarbete med institutioner utanför är dock viktigt för uppdraget särskilt med EU, UNHCR, FN:s flyktingkommissarie och . MR-kommissarien mandat löper ut . Församlingen kommer att rösta fram en ny MR-kommissarie under januarisessionen 2012 utifrån en kortlista bestående av tre namn som ministerkommittén föreslår. 1.6 av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (CETS 126) antogs av ministerkommittén 1987 och trädde i kraft . Konventionen bygger på artikel 3 i till skydd för mänskliga rättigheter och har ratificerats av samtliga medlemsstater. för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (CPT), som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade, inledde sin verksamhet 1990. Kommitténs uppgift är att besöka fängelser, häkten, slutna psykiatriska anstalter och övriga inrättningar i medlemsländerna för att undersöka hur de frihetsberövade behandlas. Kommittén består av en representant för varje medlemsland. Medlemmarna är oberoende experter. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna till CPT, men valet sker i ministerkommittén. representant i CPT är doktor . Hans mandatperiod sträcker sig till . 1.7 är ett oberoende expertorgan inom som funnits sedan murens fall 1990. Arbetet är inriktat på konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild betydelse för demokratiutvecklingen. bistår medlemsländer och även andra stater genom att bl.a. ta fram nya demokratiska författningar och erbjuda rådgivning om t.ex. valfrågor, mänskliga rättigheter och oberoende domstolar. de är invald som suppleant i . 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2011 1 EUROPARåDET OCH DESS INSTITUTIONER 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2011 16.42 möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , , i , , och i , . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, lämnades rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv, gjordes uttalanden i aktuella frågor samt debatterades akuta politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , i eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. ska enligt artikel 1 i sin stadga (CETS 1) utöver att värna de mänskliga rättigheterna dryfta frågor av gemensamt intresse bl.a. på de ekonomiska, sociala, kulturella, vetenskapliga, juridiska och administrativa områdena. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks äldre, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, tvångsförflyttade och katastrofoffer. Vid sidan av utskotten har församlingens styrelse (byrån), de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena en viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. Församlingens president väljs av församlingen för en mandatperiod med möjlighet att omväljas en gång . Som president för församlingen 2011 omvaldes den turkiske parlamentarikern (). Han är församlingens 25:e president. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. parlamentariska församlings generalsekreterare väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §) för en mandatperiod . tillträdde sin tjänst som generalsekreterare för den parlamentariska församlingen . 2.1 Den svenska delegationen De svenska ledamöternas deltagande vid sessioner och utskottsmöten fortsätter att vara högt. Enligt församlingssekretariatets statistik hamnade det svenska deltagandet vid omröstningarna på andra plats. Delegationens sammansättning återfinns i en bilaga. 2.1.1 Delegationens möten Delegationen har haft fem delegationsmöten, två möten med den svenska delegationen till för lokala och regionala organ (CLRAE) samt ett lunchmöte med ordföranden för den franska Europarådsdelegationen, . I samband med sessioner har delegationen haft frukostmöten samt fått rapporter om ministerkommitténs arbete av ambassadör vid ständiga representation vid . Delegationen träffade generalsekreterare när han besökte . Delegationen uttryckte sitt stöd för Jaglands omfattande reformarbete. 2.1.2 Fördjupningsområden Delegationen har valt ut några Europarådsrelaterade områden att fördjupa sig i och har i samband med sessionerna träffat personer som är aktiva inom dessa områden. Den svenska domaren vid för mänskliga rättigheter, , informerade delegationen om domstolens arbete och aktuella framtidsfrågor. Vidare har den svenska delegationen träffat amordnare för romafrågor, Joeren Schokkenbroek, för att informera sig om pågående arbete med att förbättra romernas situation i . Bland annat utbildas flera hundra s.k. romamedlare som ska stödja romer vad gäller utbildning, arbete, boende och hälsa. Delegationen har även träffat MR-kommissionär för att bl.a. diskutera romernas situation i , MR-aktivisters situation i , utvecklingen i , asylprocessen i och utvecklingen på medieområdet i . 2.1.3 Övriga initiativ På svenskt initiativ informerade Europeiskt teckenspråkscenter (baserat i ) om sin verksamhet på plats i under en sessionsvecka. De arbetar med att filma tecken för att upprätta ett visuellt europeiskt teckenspråkslexikon på internet, vilket det finns ett stort behov av eftersom alla teckenspråk är nationella. Svenska delegationen stod värd för en middag för övriga nordiska länders representanter till församlingen och deras ambassadörer. Värdskapet för de nordiska middagarna är roterande, och 2012 är det som står på tur. Vidare arrangerade den svenska delegationen en middag för de baltiska ländernas representanter till församlingen och deras ambassadörer. Detta var det första initiativet till ett ökat svensk-baltiskt utbyte under sessionerna. 2.2 Granskning av åtaganden 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2011 2011/12:ER1 16.42 2011/12:ER1 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2011 16.42 Uppföljning och kontroll av att medlemsländernas åtaganden fullgörs har utgjort en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började öka . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res.