frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Den femte parlamentariska i Det norska arrangerade i samarbete med den första parlamentarikerkonferensen i i . har en praxis vuxit fram som innebär att parlamentet i det land som innehar ordförandeskapet för arrangerar en parlamentarisk under landets ordförandeskapsperiod. Eftersom det inte finns någon formell struktur för det parlamentariska mellan själva konferenserna faller förberedelsearbetet för de parlamentariska Barentskonferenserna på värdlandets parlament, för de nordiska ländernas del i praktiken på dess delegation till . Mot denna bakgrund stod , med anledning av ordförandeskap i 20092011, värd för den femte parlamentariska som hölls i Kulturens hus i . (Den fjärde parlamentariska ägde rum i , , under det dåvarande ryska ordförandeskapet). Den parlamentariska i riktade sig till medlemmar av de nationella parlamenten och till representanter för län, fylken och regioner inom , till urfolksorganisationer och relevanta organisationer på parlamentariker- och regeringssidan. Deltagarna bestod av företrädare för de nationella parlamenten i , och samt företrädare för åtta regionala parlamentariska organisationer från de norra regionerna i dessa stater och för , Parlamentariska , Arktiska parlamentarikerkonferensen, Nordvästra parlamentariska församling (PANWR) och Samiska Parlamentariska Rådet. Vidare deltog inbjudna gäster och experter från relevanta statliga och icke statliga myndigheter. Huvudfrågor var miljö/hållbar utveckling, industri och handel inklusive urbefolkningars entreprenörskap och utvecklande av infrastruktur. Konferensen öppnades av talman . Statsrådet inledningstalade som representant för det svenska ordförandeskapet för . (S), ordförande för svenska delegation, ledde konferensen. Vid sidan av det ordinarie programmet anordnades frivilliga studiebesök för inbjudna till och Teknikens hus i . En utflykt företogs också till kyrkstad där en mottagning ägde rum för gästerna under värdskap av , läns landshövding. En resolution om samarbetet mellan länderna i och antogs vid i , enligt praxis, och kommer att ligga till grund för det fortsatta parlamentarikersamarbetet i . Resolutionen gav bl.a. stöd åt ekologiskt hållbar ekonomisk utveckling med inriktning inte minst mot urfolks företagande och underströk vikten av att genomföra och följa upp det svenska ordförandeskapets program 20092011. Programmet fokuserade på en omställning till ekoeffektiv ekonomisk utveckling och intensifierade samarbeten om förnybar energi och energieffektivisering. Deltagarna i konferensen enades också om att rekommendera de nationella parlamenten och de regionala parlamentariska församlingarna samt de nationella, regionala och lokala myndigheterna att stödja åtgärder som syftar till att fortsätta ansträngningarna att underlätta den gränsöverskridande rörligheten för personer, varor och tjänster, bl.a. genom att förenkla viseringssystemen och tullförfarandena. Resolutionen gav också bl.a. stöd till utvecklandet av en effektiv ungdomspolitik på alla områden av , framför allt när det gäller tillgången till modern utbildning som innebär främjande av kreativitet, nyskapande och entreprenörskap och tillträde till arbetsmarknaden. En särskild rapport från den femte parlamentariska , med resolutionen som bilaga, har utarbetats och finns i engelsk-, rysk- och svenskspråkiga versioner. övertog ordförandeskapet i efter vid ett ministermöte i , och överlämnade det till i samband med ordinarie ministermöte, som ägde rum i besöksgruva i . övertog ordförandeskapet för regionrådet efter Troms fylke i . Utrikesminister överlämnade i klubban till sin norske kollega utrikesminister . På ministernivå deltog dessutom utrikesministrarna vid mötet, medan och representerades på statssekreterarnivå och på ambassadörsnivå. Ordföranden för svenska delegation, , som lett den parlamentariska , var inbjuden till ministermötet och kunde i ett anförande presentera parlamentarikernas diskussion och de slutsatser man enats om. Nästa parlamentariska den sjätte i ordningen äger rum 2013 i under värdskap av . 8 DET PARLAMENTARISKA BILAGA 1 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 BILAGA 1 NORDISKA RåDETS SVENSKA DELEGATION 16.42 Medlemmar Utskott (M) presidiet (S) presidiet (M) medborgar- och konsumentutskottet (S) näringsutskottet, (M) näringsutskottet (S) miljö- och naturresursutskottet (M) välfärdsutskottet (S) välfärdsutskottet (FP) miljö- och naturresursutskottet (S) kultur- och utbildningsutskottet (C) presidiet (S) medborgar- och konsumentutskottet (M) medborgar- och konsumentutskottet (S) välfärdsutskottet (KD) välfärdsutskottet, (SD) miljö- och naturresursutskottet (MP) miljö- och naturresursutskottet (M) miljö- och naturresursutskottet (V) medborgar- och konsumentutskottet (M) kultur- och utbildningsutskottet Suppleanter (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) i (S) (C) i (S) (M) (S) (KD) (SD) (MP) (M) (V) (M) BILAGA 2 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 BILAGA 2 YTTRANDE öVER MIDTVEJSRAPPORTEN ET MODERNE NORDISK RåD NY TIMING I ! Yttrande över Midtvejsrapporten ny timing i ! Den arbetsgrupp som tillsatts med uppgift att se över arbetsordning presenterade vid en midtvejsrapport om sitt arbete så långt. Presidiet beslutade att såväl partigrupperna som delegationerna och enskilda ledamöter skulle ges tillfälle att lämna synpunkter till arbetsgruppen som underlag för dess arbete med att färdigställa sin slutliga rapport. svenska delegation diskuterade midtvejsapporten vid sitt möte , och uppdrog åt arbetsutskottet att fastställa ett yttrande på grundval av delegationens diskussion. Allmänt Det är positivt att man från tid till annan gör en översyn över rådets arbetsformer, och i förlängningen av det överväger om nya eller ändrade arbetsformer bör föranleda ändringar av rådets arbetsordning (AO). Midtvejsrapporten innehåller en rad goda idéer och uppslag. En inledande kommentar från den svenska delegationen är emellertid att det grundläggande för ett modernt Nordiskt råd är att man gör klart för sig roll och huvudsakliga uppgifter framöver. Verksamheten bör vara fokuserad på ett begränsat antal frågor som är relevanta för det nordiska samarbetet och förankrade i de nationella parlamentens och medborgarnas vardag. behöver internt och med de nordiska parlamenten arbeta fram en gemensam och tydlig bild av sina politiska huvuduppgifter. Att gå igenom arbetsformer och arbetsordning behöver inte stå i motsättning till en sådan diskussion. Dock kan det finnas en risk att så mycket kraft går åt att diskutera organisatoriska frågor att man tappar fokus på vad organisationen ska användas till. Beträffande de idéer och förslag som framförs i midtvejsrapporten kan allmänt konstateras att flertalet kan genomföras utan ändringar av arbetsordning (eller ). Det illustreras av att de arbetsformer som förordas i rapporten i viss mån redan tillämpas. Mot den bakgrunden är det den svenska delegationens uppfattning att mindre korrigeringar och förtydliganden av AO kan göras vid session, medan mer genomgripande förändringar kräver mer analys och diskussion innan beslut fattas. Förankring och kommunikation När det gäller de avsnitt i midtvejsrapporten som rör nationell förankring i parlamentet, i regeringen och i befolkningen anser den svenska delegationen att detta arbete, inte minst i förhållande till icke-statliga organisationer av olika slag, är mycket viktigt. Delegationen konstaterar att detta är något som de nationella delegationerna i allt väsentligt måste genomföra var och en för sig, och anpassat till de konkreta omständigheterna i varje land. Ett utbyte av goda idéer och erfarenheter är positivt, men i huvudsak handlar detta om hur mycket tid och andra resurser som delegationens medlemmar kan avsätta, och vilket sekretariatsstöd de kan få. Delegationen tror inte att permanenta utställningslokaler, informationscaféer eller liknande är ett realistiskt eller kostnadseffektivt sätt att informera om det nordiska samarbetet. Kontinuitet och effektivitet Uppföljningen av rekommendationer nämns endast marginellt i rapporten. Den svenska delegationen anser uppföljning av rekommendationer också mellan rådets sessioner vara en viktig uppgift. Uppföljningen som sådan måste till stor del göras av de nationella delegationerna, men den kan behöva diskuteras och samordnas i berörda rådsorgan mer än . Delegationen är positiv till att organisationer av olika slag mer än ska kunna få företräde för presidium och utskott. En eventuell reglering av detta bör vara så flexibel att det inte begränsar presidiets/utskottens möjligheter att bjuda in utomstående i de former som är lämpliga, och å andra sidan inte tvinga presidiet/utskotten att ta emot alltför många organisationer eller ta upp frågor som inte är relevanta för dess arbete. Den svenska delegationen har inget att invända mot kontakter mellan avgående och tillträdande ordförandeskap för att säkerställa kontinuitet i verksamhet. Tanken på någon form av ordförandegrupp går längre, och väcker en rad principiella och praktiska frågor som inte är tillräckligt belysta i midtvejsrapporten. Till dem hör vilka befogenheter och uppgifter gruppen skulle ha, hur den de facto ska vara sammansatt och hur det kan säkerställas att överenskommelser inom en sådan grupp är tillräckligt förankrade inom rådet. Vidare skulle gruppens förhållande till framför allt presidiet behöva klargöras. De olika rådsorganen tillsätter rapportörer med uppgift att följa vissa frågor eller politikområden. Den svenska delegationen anser att denna arbetsform ofta kan vara givande, och ser gärna en ökad användning av rapportörskap. De bör gälla frågor eller sakområden som är centrala för respektive rådsorgan. Utöver att allmänt följa utvecklingen och ta initiativ till förslag etc. kan uppdragen från fall till fall behöva avgränsas eller på annat sätt preciseras. En diskussion om ansvarsområdena för utskott välkomnas. Utöver att det kan finnas skäl att omfördela sakområden anser den svenska delegationen att avgränsningen mellan utskottens ansvarsområden ibland är otydlig. Utskottens arbetsformer kan förmodligen effektiviseras. Vidare bör möjligheten att använda videokonferenser och annan ny teknik, t.ex. för att möjliggöra en snabbare hantering av ärenden, övervägas. Inom ramen för nuvarande stadgar bör arbetsformerna för sessioner ses över. Utgångspunkten ska vara ökad aktivitet och delaktighet hos rådsdeltagarna och att ge stimulans och nya idéer. En dialog med de ansvariga fackministrarna bör bygga på respektive ministers ansvarsområde i den nationella regeringen. Den svenska delegationen ser positivt på att presidiet och utskotten mer systematiskt än följer utvecklingen inom EU på sakområden som är centrala för respektive rådsorgan. Däremot ser delegationen inte något behov av att etablerar ett kontor i . Att utvidga det internationella arbetet ytterligare reser frågor om befogenheter och uppgifter i förhållande till de nordiska parlamenten som sådana och till andra interparlamentariska organ där de är representerade, och vilken typ av mandat representanter för skulle kunna ha. Dessa frågor behöver övervägas ytterligare innan nya initiativ tas. förhållande till ministerrådet När det gäller samspelet mellan och ministerrådet instämmer den svenska delegationen i att det är önskvärt att snabbare se resultat av initiativ från rådets sida. Det är också önskvärt att diskussionen om olika initiativ försiggår på politisk nivå, mellan parlamentariker och regeringsledamöter. vill delegationen betona vikten av realism, och av dialog med ministerrådet om hur samspelet ska utformas. Delegationen anser inte att ministerrådets interna arbetssätt är en fråga för . Eventuella ändringar i förhållande till den praxis som tillämpas kan diskuteras inom rådet, men ståndpunkterna måste vara preliminära och en bas för vidare diskussion och överenskommelser med företrädare för ministerrådet. *** svenska delegation ser fram emot en bred diskussion av arbetsgruppens slutliga rapport. FRAMSTäLLNINGAR, REKOMMENDATIONER OCH INTERNA BESLUT 2011 BILAGA 3 2011/12:NR1 16.42 2011/12:NR1 BILAGA 3 FRAMSTäLLNINGAR, REKOMMENDATIONER OCH INTERNA BESLUT 2011 16.42 Framställningar, rekommendationer och interna beslut 26-01-2011/31-03-2011/30-06-2010/21-09-2011/1-11-2011/8-12-2011 Fremstillinger vedtaget af Præsidiet januar 1/2011 Afgiftsnedsættelse for personalet i Nordisk Råd, Nordisk Ministerråd og Nordisk Kulturfond (A 1522/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at vedtage en nedsættelse af afgiften på personalets lønninger med virkning fra 1. januar 2011 svarende til den skattesænkning, der er gennemført i forbindelse med den danske skattereform i 2010 2/2011 Nedbringelse af kortrækkende taktiske våben samt udvikling mod en atomvåbenfri zone i (A 1508/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer, at som del af bestræbelserne på at få en verden uden atomvåben bidrage til arbejdet for at få nedbragt og afskaffet kortrækkende taktiske våben i og dets nærområder med kapacitet til at fremføre atomvåben at bidrage til arbejdet for at få formindsket militærdrevet transport af kernevåben over som en gradvis og skridtvis udvikling hen imod en atomvåbenfri zone i 3/2011 for at styrke netværket om fred og konfliktløsning (A 1500/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at afholde et nordiskt forum for at styrke netværket om sammen om fred og konfliktløsning med deltagelse af eksisterende fredsinstitutter, organisationer og politikere 4/2011 Nordisk samarbeid for å fremme FNs konferanse om bærekraftig utvikling i 2012 (+ 20) (A 1528/miljø) Nordisk råd rekommenderar Nordisk ministerråd å igangsette tiltak som fremmer + 20-prosessen og avsetter midler til dette formål i budsjettet 2012 Rekommandationer som godkänts av under den 63:e sessionen 5/2011 Nordisk Ministerråds samlede budget for 2012 (B 272/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at inddrage Nordisk Råds prioriteringer, når de nye prioriterede indsatsområder fra 2013 skal fastlægges det kommende år at notere behovet for at oprette et nyt topforskningsinitiativ, der skal omhandle velfærd og helse at der indenfor rammen for det nordiske forsknings- og innovationsområde, NORIA, (5-2060-2) afsættes 1,5 MDKK til udbygning af Nordic at Nordisk Råds synspunkter vedrørende informationskontorerne i , herunder principper for finansieringen, vil indgå, når retningslinjerne/strategien for nabosamarbejdet skal revideres i 2012-2013 at Nordjobb (2-4120-2) tilføjes yderligere som en fast ordning at teksten til budgetpost 4-4380-3 om Velfærds Center (NVC) udvides med følgende formål (understreget): NVC´s opgaver er at fremme udviklingen indenfor det velfærdspolitiske område i og dets nærområder samt at bidrage til at udvikle den nordiske velfærdsmodel i et globalt perspektiv, herunder inkludering og mangfoldighed at det fremgår i den generelle del af budgettet, at Nordisk Ministerråd vil arbejde for de åbne demokratiske nordiske samfund, og de enkelte ministerråd vil se nærmere på, hvordan dette arbejde kan indarbejdes at der under formandskabspuljen åbnes op for et lavere krav om egenfinansiering for konsumentprojekter end at der øremærkes 0,2 MDKK til at gennemføre en konference i Nordisk Råds regi med temaet: Hvordan sikres en effektiv nordisk konsumentpolitik, der bidrager til at sikre nordiske konsumenters rettigheder? Formålet med konferencen er at afklare, hvordan nordisk konsumentpolitik bedst muligt udvikles, samt hvordan der bedst arbejdes for at nordiske konsumentværdier implementeres i EUs konsumentpolitik at bevillingen til (4-3220-3) forhøjes med 1 MDKK at der sker en betinget øremærkning i budgettet, der sikrer Svanemærket (3-6720-4) et samlet totalbeløb på 3,5 MDKK, såfremt kortlægningen og den økonomiske analyse af miljømærket konkluderer, at mærket bør tilføres yderligere midler i den størrelsesorden at der afsættes 0,2 MDKK af budgetposten Arbejdsgrupper (3-3311-2) til en omkostnings-nytte-analyse af et nordisk pantsystem at ministerrådet afsætter 0,2 MDKK til en udredning om, hvordan eksisterende støtteordninger i landbruget kan udvikles med sigte på at fremme bæredygtig landbrugsproduktion og grøn vækst at ministerrådet anvender 1 MDKK til Kultur og kreativitet i skolen. Midlerne finansieres delvist gennem globaliseringsprojektet god oplæring for ungdom og voksne (5-2070-1) og delvist gennem MR-Ks globaliseringsprojekt på kulturinstitutioner og skoler at der bevilges 1,5 MDKK i 2012 til at ministerrådet i dialog med Nordisk Råd udreder mulighederne for at udarbejde en strategi for for 2012-2015, der dels sikrer en årlig nordisk kulturfestival af høj kvalitet og fastsætter de nordiske hovedstæder som kulturmetropoler, dels bidrager til at brande nordisk kultur i og uden for at ministerrådet afsætter 0,2 MDKK til en nordisk markedsundersøgelse af interessen for etablering af en ny kulturkanal enten som en TV- eller en netbaseret tjeneste at øremærke 1,9 MDKK til en kommunikationsindsats og deltagelse i 2012 med temaet Velfærd. Finansieringen kan ske med midler fra Kultur, Kommunikation, i Fokus og Informationsaktiviteter samt eventuelt fra nogle af de nordiske institutioner 6/2011 Revideret samarbejdsprogram for justitssektoren (B 269/medborger) att genomföra Ministerrådsförslag för justitiesektorn, B 269/medborgar, som det beskrivs i ministerrådsförslaget och under beaktande av de synpunkter som framförs i betänkandet 7/2011 Nyt arktisk samarbejdsprogram (B 273/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at gennemføre ministerrådsforslag B 273/presidiet over nyt arktisk samarbejdsprogram samt indarbejde Præsidiets bemærkninger som fremgår af denne betænkning 8/2011 Retningslinjer for samarbejdet med naboer i vest () (B 270/presidiet) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at gennemføre retningslinjer for samarbejdet med naboer i vest () som beskrevet i ministerrådsforslaget B 270/presidiet samt indarbejde Præsidiets synspunkter som fremgår af betænkningen 9/2011 Hva kan motvirke ghettofisering i nordiske boligområder? (A 1543/velferd) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, å utvikle et integrasjonsbarometer i å oppfordre til økt deltakelse av kvinner og menn med annen etnisk bakgrunn enn nordisk i råd, utvalg, styrer, verv og organisasjoner i å sette ned en nordisk "task force" på ministernivå for å arbeide frem et ti-punkts handlingsprogram for hvordan de nordiske regjeringene i fellesskap vil skape et mer inkluderende samfunn i å utvikle en nordisk helseplan med fokus på sosiale forskjeller innen helseområdet, og komme med forslag om forebyggende tiltak med nordisk nytteverdi å ta initiativ til en konferanse som analyserer sosiale støtte- og trygdeordningers effekt på deltakelse i samfunnsliv og arbeidsliv å stimulere til økt samarbeid mellom privat og offentlig sektor for å få til en utvikling av sosialt partnerskap å kartlegge den nordiske boligpolitikken med særlig fokus på konkrete tiltak for å fremme variert boligtilbud i sosialt utsatte områder å i verksette tiltak for å sikre en positiv språkutvikling før skolestart å arrangere en konferanse om Rinkebyskolens virkemidler og erfaringer med å skape en inkluderende skole for alle å samle inn data fra de nordiske landene, Grønland, og Færøyene om praksis for godkjenning av utenlandsk utdanning og yrkeskompetanse, og vurdere tiltak som kan styrke ordningen og gjøre den smidigere, uten at kvaliteten blir dårligere 10/2011 En fælles nordisk indsats mod ungdomsarbejdsløshed (A 1510/næring) att utarbeta en gemensam strategi för att möta ungdomsarbetslösheten i de nordiska länderna som fokuserar på tre huvudområden: utanförskap (konsekvenser för ungdomars möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden); utbildningsområdet (statens roll) samt tillväxt och företagande (möjligheter att skapa arbetsplatser) följa upp strategin med effektanalyser av gjorda insatser 11/2011 Utvikling av et mål for brutto nasjonal livskvalitet (A 1521/presidiet) Nordisk råd rekommanderer Nordisk ministerråd at snarest initiere en felles nordisk utredning med sikte på å utvikle et mål for brutto nasjonal livskvalitet som et supplement til bruttonasjonalprodukt 12/2011 One Health multiresistens hos mennesker og dyr (A 1523/medborger) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd, at, i samarbejde med Nordisk Råd, afholde en nordisk ekspertkonference om One Health, der skal afdække problemernes omfang samt indeholde en høring med relevante aktører at udarbejde en nordisk handleplan for One Health i indeholdende politiske anbefalinger, samordning af viden og erfaringer om emnet for de nordiske lande og en plan for, hvordan kan bidrage til at sætte spørgsmålet og nordiske løsningsmodeller på dagsordenen globalt 13/2011 One Health i det danska EU-ordförandeskaps-programmet, 2012 (A 1523/medborger) Nordisk Råd rekommanderer regering att inkorporera de nordiska erfarenheterna kring One Health och antibiotikaresistens i det danska EU-ordförandeskapsprogrammet 14/2011 Nordisk samarbejde om Ryggmargsskade (RMS) (A 1524/velferd) Nordisk råd rekommanderar Nordisk ministerråd, å opprette en arbeidsgruppe av leger og forskere med spesialistkunnskap om ryggmargsskade med det formål å samle inn informasjon og utarbeide en rapport med oversikt over nordiske og annen forskning av behandlingsformer for ryggmargsskade og forslag om hvordan forskning og behandling av ryggmarksskade kan forbedres å etablere en nordisk studie om arbeidsaktivitet for personer med ryggmargsskade som vil gi viktig kunnskap om muligheter og begrensninger i ordninger som er innført for å få personer med funksjonsbegrensninger inn i yrkesaktivitet å styrke arbeidet med etableringen av et felles nordisk kvalitetsregister for ryggmargsskade () 15/2011 Revidering af programmet Ny Nordisk inkludering til (A 1529/velfærd) Nordisk råd rekommanderar Nordisk ministerråd å implementere en strategi for Ny Nordisk Mat til med henblikk på sunn, velsmakende og miljøriktig mat, som er tilpasset behovet til mottakere i private og offentlige institusjoner som serverer mat til mange å implementere i overnevnte strategi en plan for å redusere matavfall i sektoren å fokusere på matens helbredende effekt hos pasienter på sykehus i overnevnte strategi 16/2011 Nordisk samarbejde om madspild (A 1530/miljø) Nordisk råd rekommanderar Nordisk ministerråd å videreføre eksisterende og igangsette ytterligere tiltak for å undersøke og analysere årsaker og konsekvenser av matavfall å utarbeide anbefalinger om hvordan matavfall kan reduseres og matrester utnyttes å integrere arbeidet med matavfall i de relevante handlingsplaner og programmer under MR-Miljø, MR-NER og MR-FJLS, og samarbeide om disse 17/2011 Omstrukturering av NIKK till samarbetsorgan (B 275/medborger) att omstrukturera för Kunskap om Kön (NIKK) till ett samarbetsorgan med verkan från som beskrivet i ministerrådsforslag B 275/medborger 18/2011 Økt sjøfartssikkerhet og miljøvern i (A 1539/miljø) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske lands regjeringer å styrke det nordiske samarbeidet om havovervåkning i innenfor rammen av Nuuk-avtalen å etablere, i henhold til Nuuk-avtalens intensjoner, en nordisk maritim innsatsenhet i bestående av elementer fra de nordiske landenes kystvakter og redningstjenester å forbedre den nasjonale og den nordiske koordinering med hensyn til det pågående arbeid i IMO i forbindelse med Polar Code, så de nordiske land kan tale med en å tilsvarende krav i sin nasjonale regulering når det foreligger klarhet om innholdet i en kommende obligatorisk IMO Polar Code å arbeide for et påbud om at større passasjerskip skal seile parvis i visse deler av de arktiske farvann, hvor dette vurderes å kunne øke sjøfartssikkerheten å bruke de erfaringer de har med Københavnavtalen til å utvikle og få godkjent en bred internasjonal avtale for å bekjempe forurensing av de arktiske havområder å utrede hvordan de nordiske land kan finansiere voksende utgifter knyttet til utbygning av overvåkning- og redningskapasitet i de arktiske havområder