frsrdg · GZ04RJ1 · 2012-01-01 00:00:00 — Därvid skall gälla att verksamheten skall ges en betydande flexibilitet och att i princip inte något forskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag från stiftelsen, men att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium. Ledning Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Valen sker då beslut om halva antalet ledamöter fattas. Styrelsen har sammanträtt fyra gånger . Den beslutar om budget, anslag till forskning, riktlinjer för den finansiella verksamheten och delegationsregler. Styrelsen konkretiserar de ovan i stadgarna angivna ändamålen i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande samt finanskommitténs ordförande, har sammanträtt sex gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bl.a. delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering och tryckningsbidrag. , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, har två ordinarie ledamöter och en adjungerad ledamot. har sammanträtt vid fyra tillfällen. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Arbetssätt, budget RJ stöder i första hand forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Verksamheten följer två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva inom ramen för de ordinarie stödformerna projekt, program, infrastrukturellt stöd och forskningsinitiering, dels görs riktade insatser som syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. I avvägningen sätter RJ den s.k. bottom-up-principen främst och låter forskarinitiativen utgöra större delen av utrymmet för ny forskning, vilket innebär av den årliga budgeten. Budgeten omfattade totalt , varav ca avsåg nya forskningsanslag. Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett s.k. stresstest. har RJ sammanlagt beviljat anslag om (se vidare i Årsberättelsens avdelning Den forskningsstödjande verksamheten). Alla utgifter prövas noga, och enbart de ansökningar som uppfyller högt ställda kvalitetskrav beviljas medel. Att inte hela det budgeterade utrymmet för forskningsanslag togs i anspråk beror på styrelsens beslut att endast finansiera två program i stället för som budgeterat tre och att inte utnyttja hela det budgeterade utrymmet till infrastrukturella projekt. Ordinarie stödformer Antalet ansökningar om nya projektanslag uppgick till 810 (2010: 752). Beredningsgrupperna valde ut 111 av dessa, vilka därefter inbjöds att inkomma med en fullständig ansökan. Anslag kunde beviljas 48 (2010: 47) ansökningar, vanligtvis . Antalet ansökningar till de stora programanslagen var 22 (2010: 22), varav 7 valdes ut för vidare behandling och 2 (2010: 2) slutligen finansierades. Av 36 (2010: 50) ansökningar om infrastrukturellt stöd fördes 15 vidare till fördjupad bedömning. Av dessa har 8 (2010: 16) beviljats medel. Styrelsen tillvaratar till buds stående medel för att behandla olika typer av ansökningar så rättvist som möjligt. När resultaten av kvalitetsbedömningarna föreligger, gör styrelsen vid behov betydande omfördelningar mellan budgetposterna. utnyttjades härigenom en del av budgetposten program i stället till att finansiera högt rangordnade projekt och till angelägna riktade insatser. Konkurrensen om projektanslag är hårdare hos RJ än hos andra jämförbara finansiärer. Riktade insatser En av RJ:s uppgifter är att förnya forskningen. RJ inrättar s.k. områdesgrupper inom forskningsfält som bedöms vara angelägna men svagt utvecklade eller otillräckligt uppmärksammade. Syftet är att initiera och stimulera till ny forskning. Tre grupper har varit verksamma , varav den med inriktning på teknisk utveckling och institutionell förändring i det tidiga har genomfört sitt första verksamhetsår och områdesgruppen för forskning om förmodernitet har avslutats. RJ har genomfört ett flertal symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. Som exempel kan nämnas att områdesgruppen för mål och resultat i offentlig verksamhet arrangerade ett välbesökt seminarium om styrning av högre utbildning. Vissa konferenser syftar till att undersöka förutsättningarna för nya initiativ från RJ. kring tvärkulturella, regionala och transnationella studier visade att RJ aktivt bör stödja forskningen kring viktiga regioner och bidra till den vetenskapliga diskussionen om hur områdesstudier kan bedrivas. Symposiet kring medialisering i kultur, politik och vardagsliv riktade uppmärksamheten mot intressanta forskningsmöjligheter, vilka dock måste bearbetas innan konkreta förslag till insatser presenteras för . Bland de riktade forskningssatsningarna kan även nämnas utlysningen av medel för forskning om förmodernitet och spetsforskningsprogrammet . Även om Pro Futura-forskarna visar mycket goda resultat har programmet vidareutvecklats t.ex. för att öka rörligheten och den internationella rekryteringen av forskare. Flera Pro Futura-forskare har valts in i akademier och forskningsråd, och i den nya unga akademi är samtliga företrädare för humaniora och samhällsvetenskap Pro Futura-forskare. Arbetet med Flexitprogrammet går vidare. Genom att finansiera s.k. in-house-forskare i företag hoppas RJ kunna bidra till närmare förbindelser mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan näringslivet och illustrera den ömsesidiga nyttan. Kvalitetsbedömningen RJ vinnlägger sig om hög kvalitet i granskningsprocessen och flexibelt beslutsfattande. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationell standard. I alla sammanhang ges ansökningar med internationell anknytning särskild prioritet. Tillgången till kvalificerade ledamöter i beredningsgrupper och paneler är en förutsättning för beslutens kvalitet och legitimitet. Jävsfrågorna behandlas omsorgsfullt: styrelsens regler för hanteringen av jäv vid bedömning av forskningsansökningar är publicerade på RJ:s webbplats (). För att reducera jävsproblemen anlitas allt fler icke-svenska ledamöter i beredningsorganisationen. De ansökningar som i den första granskningen förs vidare genomgår extern sakkunnigbedömning, i många fall av utländska experter. Vid behov arrangeras s.k. hearingar med de sökande för att skaffa ett fullgott beslutsunderlag. Anslagens utformning Avsikten är att RJ:s anslag ska vara utformade på ett sådant sätt att de bästa forskarna söker och väljer dem. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen och ger bidrag till tryckning, översättning och kostnader för publicering med s.k. open access. Goda förvaltningsresultat har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser, vilka vilar på grundlig och självständig analys. Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ. De har i flera fall påverkat andra finansiärers insatser, t.ex. det karriärprogram för unga forskare som har lanserat. Tack vare RJ:s åtgärder har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. RJ eftersträvar att tillvarata sin handlingsfrihet genom att arbeta probleminriktat och flexibelt. Genom att samfinansiera angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis med ) kan bidragen från RJ få hävstångseffekt, som insatserna ges en bredare förankring i forskningssystemet. RJ är restriktiv med att bevilja schablonmässiga och ospecificerade bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader (s.k. overhead), vilket inneburit att utbetalningarna till sådana kostnader har reducerats betydligt. RJ har aktivt deltagit i ett arbete med att undersöka möjligheterna till samordning rörande stiftelsernas hantering av kostnadskalkyler, ekonomisk rapportering samt projektens ekonomiska uppföljning. Arbetsgruppen har analyserat ett stort antal projektkostnadskalkyler i avsikt att klarlägga vad som kan vara en rimlig storlek på det bidrag som anslås till projektnära indirekta kostnader och lokalkostnader. Slutsatsen är att storleken på RJ:s bidrag till de treåriga projektanslagen i form av ett krontalspåslag vars storlek följer av arbetstidsvolymen är relativt generöst. För program och infrastrukturellt stöd har bidragens storlek beräknats från fall till fall. Det har varit möjligt att nå samförstånd med berörda lärosäten. RJ övergår till att betala ut anslagen efter rekvisition för en sexmånadersperiod och i takt med att forskarna förbrukar beviljade medel. Samtliga ovannämnda åtgärder ger betydande ekonomiska fördelar för RJ utan att det administrativa arbetet ökar i orimlig omfattning. Rekvisitionen av anslag i takt med förbrukningen motverkar också att lärosätena ligger på stora beviljade men oförbrukade anslag som genererar ingen eller mycket låg avkastning. Internationellt RJ:s bidrag syftar till att förnya och förstärka den svenska forskningens internationella förbindelser och genomslag. RJ har en erkänd position i det internationella vetenskapssamfundet. RJ fortsätter att i skilda former driva på forskningspolitiken, bl.a. genom bidrag som syftar till att stärka det europeiska forskningsrådets (ERC) position, exempelvis genom anslag till forskning kring och en internationell konferens om användningen av s.k. peer review inom ERC. RJ är därutöver en aktiv medaktör i (), () och (). Som exempel på forskningssamarbetet med andra europeiska stiftelser kan Europe and nämnas, där andra utlysningen gjordes . RJ:s internationella samarbete prövas fortlöpande, och alla insatser eller avtal är tidsbegränsade. Information RJ fortsätter att bygga ut och förbättra kommunikationen med den intresserade allmänheten, journalister och forskare. har webbplatsen genomgått en omfattande förändring. Dess nya struktur och form erbjuder ett brett utbud av information i form av artiklar, nyhetsbevakning, blogg samt debattforum. Besökarna kan snabbt och enkelt ta del av aktuell forskning, ansökningsrutiner samt finansiell information. Webbplatsen är ett viktigt instrument för den utåtriktade informationen, liksom årsboken och nyhetsbrevet. RJ medverkar också under i , i samt vid åtskilliga konferenser. Måluppfyllelse och kvalitetssäkring En jämförelse av de inledningsvis citerade stadgarna med redovisningen av genomförda verksamheter visar hur RJ utnyttjar möjligheterna att agera flexibelt och i syfte att stärka humaniora och samhällsvetenskap, hur stora och långsiktiga projekt stöds, hur nya forskningsuppgifter uppmärksammas samt hur kontakterna med internationell forskning främjas. Det bestående vetenskapliga värdet, relevansen, nyttan och effekterna av RJ:s forskningsstöd visar sig i flertalet fall först . Genom att säkerställa att de ansökningar som beviljas medel håller högsta vetenskapliga kvalitet läggs en grund. RJ har ökat ambitionerna i fråga om utvärdering och uppföljning av den forskning som beviljats medel. Det är viktigt att kunna ge besked om vad som varit ett lyckat projekt och vad som eventuellt har varit mindre framgångsrikt. behöver också inför sina beslut om budget ett allsidigt underlag som gör det möjligt att justera stödformer och arbetssätt. En del uppföljning och utvärdering är löpande åtgärder. Efter avslutad projekttid ska forskarna till RJ sända in en ekonomisk redovisning samt en kort redogörelse för de vetenskapliga resultaten och de skrifter som projektet resulterat i. I kvalitetshöjande syfte gör respektive beredningsgrupp uppföljningar och projektbesök. har 56 projekt och 9 infrastrukturella projekt granskats, varav 17 projekt och 2 infrastrukturella projekt även har besökts. Samtliga har fått klartecken att fortsätta. Tre program har genomgått en formell halvtidsutvärdering under medverkan av externa sakkunniga och ett program har följts upp . RJ har givit det norska Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) i uppdrag att göra en systematisk studie av projekt som stödform. En sådan granskning har aldrig gjorts, trots att projektanslag är den vanligaste stödformen bland svenska forskningsfinansiärer. RJ har även beställt och erhållit en bibliografisk analys av den potentiella sökgruppen i två stora ämnen. Avsikten är att få en bild av vilka forskare som skulle kunna söka, inte enbart av vilka som söker och vilka som beviljas respektive får avslag. Information t.ex. om att det finns kvalificerade forskare som avstår från att söka RJ:s medel kan användas vid framtida förändringar av stödformerna. Administration It-stödets funktionalitet och tillförlitlighet uppmärksammas och åtgärdas fortlöpande. En ny server har installerats och bandbackupen bytts ut. Därutöver har efter omfattande förberedelser en offentlig upphandling genomförts av det informationstjänsteverktyg som levererar börskurser, vilken resulterat i att RJ övergår till Bloomberg. Capman, som används för värdepappershantering, har anpassats till den senaste tekniken och utvecklats för att kunna hantera nya finansiella instrument och för att bli webbaserat. och , som hanterar ansökningar och sakkunnigutlåtanden, har tillförts en rad funktioner i syfte att bl.a. öka precisionen i forskarnas budgetar, öka tillförlitligheten i uppgifterna om projektens ämnesinriktning och förbättra informationen till de sökande med hjälp av e-postutskick under urvals- och beslutsprocessen. Dessutom har anvisningarna till de sökande översatts till engelska som ett led i RJ:s strävan att stärka internationaliseringen. Systemen för ekonomiadministrationen har utvecklats för att bl.a. kunna hantera forskarnas successiva rekvisition av anslagen. Övergången till digital hantering av alla ansökningshandlingar fortskrider: har systemet anpassats så att det kan användas även för riktade utlysningar. Vid alla it-förändringar har en säker it-struktur prioriterats. Arbetet att med hjälp av skattejurister dels återkräva felaktigt innehållen källskatt på RJ:s aktieaffärer i en rad europeiska stater, dels se till att skattefrågorna hanteras korrekt framöver, har fortsatt. Arbetet med att beskriva arbetsrutiner inom kansliet går vidare. Den s.k. årskalendern för forskningsavdelningen och administrationen har aktualiserats i syfte att öka säkerheten och effektiviteten i arbetsprocesserna. för kansliets personal ajourförs och kompletteras fortlöpande. Personal hade 17 anställda. har en nyanställning gjorts, och som ersättare för en föräldraledig anlitas en uppdragstagare med eget företag. Finansiell verksamhet Resultat och avkastning Resultat inklusive förändring av ej realiserade vinster uppgår för till (), se not 12. Resultat exklusive ej realiserade vinster, årets resultat, var (762). beviljade RJ (348) till forskningsmedel. Direktavkastningen i form av utdelningar, ränteintäkter och driftsöverskott på fastigheter uppgick till (282). Administrationskostnaderna var kvar på en oförändrad nivå om jämfört med föregående år och motsvarar av genomsnittligt eget kapital. Det finansiella resultatet uppgick för till jämfört med en vinst under föregående år på , se tabell 1. Totalavkastningen på stiftelsens tillgångar var (10,8). Avkastningen i totalportföljen understeg RJ:s jämförelseindex jämfört med en överavkastning på . utvecklades internationella aktier och ränteportföljen bättre än sina jämförelseindex medan den svenska aktieportföljen och den taktiska allokeringen mellan tillgångsslag bidrog negativt till avkastningen jämfört med index. har avvikelserna i den taktiska allokeringen varit förhållandevis små jämfört med referensportföljen, men resultatet har påverkats negativt av den höga volatiliteten. har den taktiska allokeringen mellan tillgångsslag jämfört med index haft en negativ inverkan på RJ:s totalavkastning på jämfört med +0,. RJ:s aktieportföljer avkastade (15,6). Räntebärande placeringar gav en avkastning på (1,2) och hedgefonder (6,8). Den direktägda fastighetsportföljen gav en avkastning före skatt på (12,9) och fastighetsfonder (6,9). Den svenska aktieportföljen gav en avkastning på (26,8), vilket understeg index . En förklaring till kursnedgången på Stockholmsbörsen är att resultatprognoserna för börsföretagen har justerats ned främst beroende på försämrade konjunkturutsikter särskilt i . Stockholmsbörsen har ett stort inslag av internationella industriföretag som är känsliga för förändringar i globala makroekonomiska prognoser. Detta har också bidragit negativt till RJ:s avkastning jämfört med index då portföljen varit överviktad i den konjunkturkänsliga verkstadsindustrin. var 30 (34) procent av stiftelsens totala tillgångar placerade i svenska börsnoterade aktier. Den internationella aktieportföljen har gett en totalavkastning på (1,1), vilket översteg jämförelseindex (4,8). Ett framgångsrikt aktieurval har bidragit positivt till portföljens avkastning jämfört med index. har en övervikt i och undervikt i Euroland haft en positiv inverkan på resultatet jämfört med index liksom en övervikt i teknologiaktier och en undervikt i finanssektorn haft. genomfördes en implementering av en ny och bredare inriktning på den internationella aktieportföljen. Framför allt har andelen i ökat medan andelen i minskat. Andelen i och har också ökat i jämförelseindex. Vid utgången av året var den internationella portföljen fördelad med (45), exklusive (28), (18), (3), exklusive 7 (4) och (1). har hela den internationella aktieportföljen, den svenska aktieportföljen och ränteportföljen förvaltats internt av RJ:s finansavdelning. Investeringsfilosofin att lägga tonvikt vid bäst-i-sin-klass-bolag med rimlig aktievärdering är en viktig del i den övergripande strategin. Räntebärande placeringars avkastning på (1,2) översteg jämförelseindex med 0,4 (0,3) procentenheter. Obligationsportföljen, som främst innehåller säkerställda svenska bostadsobligationer, uppvisade en avkastning på (1,7), vilket översteg jämförelseindex med 0,3 (0,1) procentenheter. Avkastningen på korta räntebärande placeringar uppgick till 2,4 (0,7) procent, vilket översteg jämförelseindex med 0,7 (0,4) procentenheter. hade den svenska obligationsmarknaden en mycket stark utveckling med fallande räntor över hela avkastningskurvan. Exempelvis sjönk den tioåriga statsobligationsräntan från . Bidragande orsaker till den starka utvecklingen är starka statsfinanser relativt andra europeiska länder, vilket leder till ett litet upplåningsbehov. har efterfrågan på långa löptider från exempelvis livbolag varit stor. De låga statsräntorna innebär att såväl femåriga som tioåriga statsobligationer förväntas ge en avkastning som är lägre än inflationen, dvs. en negativ realränta. En konsekvens av detta kan bli att institutionella investerare kommer att omplacera från statsobligationer till säkerställda bostadsobligationer som ger en god riskpremie jämfört med statspapper. höjde styrräntan från till . sänktes reporäntan till som prognosen för framtida styrräntor också sänktes. En bidragande orsak är sämre utsikter för svensk ekonomi med anledning av försvagad konjunktur i . Den direktägda fastighetsportföljen, som i sin helhet är investerad i bostäder och kontor i , gav en totalavkastning på (12,9). Den direktägda fastighetsportföljen utgörs av bostadshus och kontorsfastigheter. Fastighetsportföljen är till en mindre del finansierad med inteckningslån med en rörlig ränta som uppgick till (2,3). Ny förvaltare av RJ:s fastighetsbestånd är fr.o.m. . ökade marknadsvärdet på bostadsfastigheterna till ett genomsnittligt värde på ca per kvadratmeter. Att marknadsvärdet har stigit trots att bostadsrättspriserna i motsvarande område sjunkit med enligt beror på att bostadsfastigheter i är betydligt lägre värderade än motsvarande bostadsrätter. Dock finns det skäl till att värderingen av bostadshus ska vara något lägre än bostadsrätter eftersom bostadsmarknaden i har reglerade hyror. Marknadsvärderingen av kontorsfastigheterna har stigit och kan främst hänföras till lägre avkastningskrav. En förklaring till detta är att inhemska institutionella investerare köpt centralt belägna fastigheter då alternativavkastningen på räntebärande placeringar har sjunkit i takt med räntenedgången. Marknadsvärdet för fastigheter har bedömts genom kassaflödesanalys och genom externa värderingar utförda av DTZ. I samband med stängningen av Sveafastigheters tredje fastighetsfond valde RJ att utöka investeringsåtagandet . Fonden är inriktad på nordiska fastigheter med tonvikt på och med en treårig investeringsperiod. Vi grundar investeringen på en bedömning att det finns möjligheter att göra attraktiva fastighetsinvesteringar i spåren av finanskrisen. RJ:s innehav i hedgefonder gav en absolutavkastning i svenska kronor på (6,8). har andelen s.k. långa/korta aktiefonder minskat från till av värdet som två nya kategorier av aktiehedgefonder tillkommit. Dels en s.k. händelsestyrd fond med inriktning på , dels en internationell marknadsneutral fond. Därmed består hedgefondsportföljen av åtta innehav fördelat på sex olika investeringsstrategier. Tillgångsslaget har uppvisat en positiv avkastning alla helår sedan RJ började investera i hedgefonder . Den genomsnittliga årliga totalavkastningen på RJ:s investeringar i hedgefonder beräknas till , vilket överstiger SIX Harcourt Index med i genomsnitt . har RJ fortsatt att investera endast hos svenskbaserade fondföretag. Dock avser en av nyinvesteringarna en fond som är baserad utomlands där fondbolaget är delägt av ett svenskt fondföretag. RJ valutasäkrar en del av de utländska tillgångarna till svenska kronor genom att använda valutaterminer. Enligt placeringspolicyn får den öppna valutapositionen maximalt uppgå till av de totala tillgångarna. uppgick den öppna valutapositionen till (13,2) av tillgångarna. avser exponering mot USA-dollarn, mot pundet, mot euron samt mot övriga valutor. har USA-dollarn stärkt sig mot kronan med medan euron i det närmaste har varit oförändrad. uppgick nettoresultatet på valutaterminer till jämfört med en vinst på . Tillämpningen av RJ:s etiska principer för investeringar innebär att vi avstår från att investera i företag som medverkar till kränkning av mänskliga rättigheter, allvarlig miljöskada och alltför stor klimatpåverkan samt kränkning av arbetsrättsliga rättigheter. Arbetet görs med utgångspunkt i placeringspolicyn som anger att RJ ska beakta de konventioner som undertecknat inom områdena mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsrätt. har vi fortsatt samarbetet med inom området etisk företagsanalys. I den granskning som genomfördes konstaterades att ett företag, oljeserviceföretaget , i vilket stiftelsen ägde aktier, inte hade följt dessa konventioner. Med hänsyn till detta har RJ avyttrat detta aktieinnehav och beslutat att tills vidare inte tillåta investeringar i aktien. Generellt har RJ sedan samarbetet med den etiska konsulten påbörjades valt en restriktiv hållning och inte tillåtit investeringar i företag som ej följt våra etiska riktlinjer. Finansiell ställning För att ge ytterligare information om stiftelsens finansiella ställning kompletteras årsredovisningen med balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde, se separat bilaga s. 71. Vid utgången av året översteg marknadsvärdet på RJ:s tillgångar det bokförda värdet med (1 860). RJ:s redovisade egna kapital minskade från till . Stiftelsens förmögenhet (eget kapital värderat till marknadsvärde) minskade från till .