frsrdg · GZ04RS2 · 2012-01-01 00:00:00 — INLEDNING 2011/12:RS2 16.42 2011/12:RS2 INLEDNING 16.42 Riksdagsstyrelsen har vid sitt sammanträde fastställt årsredovisningen verksamhet. Per (M) (S) (M) talman (ordförande) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (MP) (FP) INLEDNING 2011/12:RS2 16.42 2011/12:RS2 INLEDNING 16.42 All offentlig makt i utgår från folket Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt och förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. är folkets främsta företrädare uppgift är att stifta lagar, besluta om skatt till staten och bestämma hur statens medel ska användas. ska också granska rikets styrelse och förvaltning. utses genom fria, hemliga och direkta val. Ordinarie val till hålls . Rösträtt vid val till har varje svensk medborgare som har fyllt och som är eller har varit bosatt i riket. består av en kammare med 349 ledamöter. väljer inom sig för varje valperiod en talman och tre vice talmän som leder arbete. väljer även 15 fackutskott som bereder ärenden inför beslut i kammaren samt en med regeringen i vissa EU-frågor. är förvaltningsmyndighet för är att biträda vid behandlingen av ärenden och tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier främja kunskapen om och dess arbete vårda och bevara byggnader och samlingar vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. INLEDNING 2011/12:RS2 16.42 2011/12:RS2 INLEDNING 16.42 INLEDNING 2 RIKSDAGSFöRVALTNINGEN 2011 4 RESULTATREDOVISNING 6 1 UTGåNGSPUNKTER 6 1.1 Lagar och föreskrifter 6 1.2 Ledning 6 1.3 Uppgifter 7 1.4 Uppdrag och uppdragsområden 7 1.5 Styrning och uppföljning 8 1.6 Personal 9 2 VERKSAMHETEN 2011 10 2.1 Styrelsens prioriteringar, ambitioner och uppdrag 10 2.2 Återrapporteringskrav och uppföljningsfaktorer 10 2.3 Sammanfattande resultatredovisning 11 2.4 Organisationsförändringar 14 3 UPPDRAG OCH RESULTAT PER UPPDRAGSOMRåDE 2011 17 3.1 Kammare och utskott uppdragsområde A 17 3.2 Ledamöter och partikanslier uppdragsområde B 27 3.3 Kunskap om uppdragsområde C 35 3.4 byggnader och samlingar uppdragsområde D 42 3.5 Myndighet och arbetsgivare uppdragsområde E 45 4 STYRELSEUPPDRAG OCH STRATEGISKA FRåGOR 57 FINANSIELL REDOVISNING 62 5.1 RESULTATRäKNING 62 5.2 BALANSRäKNING 63 5.3 ANSLAGSREDOVISNING 65 5.4 FINANSIERINGSANALYS 67 5.5 TILLäGGSUPPLYSNINGAR OCH NOTER 69 5.6 SAMMANSTäLLNING öVER VäSENTLIGA UPPGIFTER 82 RIKSDAGSFöRVALTNINGEN 2011 2011/12:RS2 2011/12:RS2 INLEDNING 16.42 uppdrag är att i demokratins tjänst skapa bästa möjliga förutsättningar för och riksdagsledamöternas arbete. Huvuduppgiften är att stödja i behandlingen av ärenden och se till att kammaren, utskotten och de övriga riksdagsorganen får de resurser och den service de behöver. Verksamheten ska vara ändamålsenlig och tillförlitlig och kännetecknas av hög kvalitet och kostnadseffektivitet. 2011 var ett eftervalsår som bl.a. innebar ett något mindre antal ärenden i utskotten och färre sammanträdestimmar i kammaren. Trots det har riksdagsarbetet varit intensivt . Både i kammaren och i utskotten har det parlamentariska läget med en minoritetsregering satt sin prägel på arbetet. Till detta kommer att EU-frågorna och särskilt subsidiaritetsprövningarna upptar en allt större del av arbetet i många utskott. Riksdagsstyrelsen fattade en rad viktiga beslut , bl.a. om en utvärdering av den parlamentariska ledningsorganisationen och om en utredning om stöd för återgång till yrkesverksamhet för f.d. ledamöter samt en översyn av reglerna för inkomstgaranti. Beslut har även fattats i en rad frågor som gäller förvaltningens regelverk och styrdokument, bl.a. beslut om en ny instruktion för riksdagsförvaltningen samt styrelsens beslut om en ny arbetsordning för . Nya bestämmelser om intern styrning och kontroll trädde i kraft . arbete med att sprida kunskap om kommer att ta ett stort steg framåt när den nya webbplatsen, , lanseras . Det är resultatet av stora arbetsinsatser då också en betaversion av webbplatsen fick pris som bästa myndighetssajt. har en ny kommunikationsstrategi fastställts och en översyn av intranätet inletts. I det sammanhanget kan nämnas att en undersökning visar att allmänhetens förtroende för långsiktigt har ökat. arbete för ökad tillgänglighet ger resultat. Det framgår av en enkätundersökning från Handisam som visar att förvaltningen är en av endast fem myndigheter i landet som lever upp till samtliga 13 kriterier för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Inom har 2011 inneburit förändringar i flera avseenden. Bland annat har en gemensam utskottsavdelning har skapats, och beslut har fattats om en omorganisation av den administrativa avdelningen fr.o.m. . var uppmärksamheten kring och särskilt stor i medierna. Anledningen var frågan om riksdagsledamöternas ersättningar för övernattningsbostäder. Detta understryker vikten av att regler och rutiner är tydliga och begripliga det ska vara lätt att göra rätt. Att förtydliga regelverket är också en del av det omfattande förändringsarbete som inletts under samlingsnamnet Färdplan 2014. Färdplanen, som består av ett stort antal delprojekt, syftar till att utveckla till en modern, professionell, öppen och engagerad parlamentsförvaltning som erbjuder ett ännu bättre stöd till den parlamentariska processen. RESULTATREDOVISNING 2011/12:RS2 2011/12:RS2 RESULTATREDOVISNING Lagar och föreskrifter arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Bestämmelser om talmannens och riksdagsstyrelsens ledning av riksdagsarbetet finns i riksdagsordningen (RO). verksamhet regleras i en rad lagar och föreskrifter. I riksdagsordningens 9 kapitel finns grundläggande bestämmelser om personal och förvaltning. I lagen (2011:745) med instruktion för finns bl.a. bestämmelser om förvaltningens uppgifter, styrelsens ansvar och arbetsformer, ledamotsrådet samt riksdagsdirektörens uppgifter och ansvar. Mer detaljerade bestämmelser om riksdagsdirektörens beslutsrätt, chefernas ansvar och personalansvarsnämnden finns i förvaltningens arbetsordning. I den s.k. REA-lagen finns bestämmelser om anslag och inkomsttitlar, ekonomiska förpliktelser, kapitalförsörjning, redovisning, intern styrning och kontroll samt internrevision. ska nya myndighetsinterna föreskrifter benämnas antingen riksdagsstyrelsens föreskrift eller riksdagsdirektörens föreskrift beroende på vem som har beslutat den. riktlinjer är ett komplement till lagar och föreskrifter. Riktlinjerna talar om hur förvaltningen bör arbeta inom de områden som författningarna inte direkt reglerar. Inom förvaltningen finns också en värdegrund och policydokument på olika områden. Ledning Talmannen leder arbete och bildar tillsammans med de tre vice talmännen presidium. Talmannen samråder med partiernas gruppledare om övergripande frågor i riksdagsarbetet. Frågor av gemensamt intresse för utskotten och behandlas i den s.k. ordförandekonferensen där talmannen överlägger med utskottens och ordföranden. leds av riksdagsstyrelsen. Den består av talmannen som ordförande och tio riksdagsledamöter som väljs av . Riksdagsstyrelsen har överläggningar om planeringen av riksdagsarbetet och beslutar i större frågor som rör förvaltningen eller internationella verksamhet. Vid riksdagsstyrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledarna för de mindre partier som inte är representerade i styrelsen och därmed inte deltar i riksdagsstyrelsens beslut. Riksdagsdirektören, som är chef för förvaltningen, är föredragande i styrelsen. Till stöd för talmännens och riksdagsdirektörens arbete finns en ledningsstab. Under styrelsen leder riksdagsdirektören ledamotsrådet. Detta är ett organ där förvaltning och ledamöter samråder om administrativa frågor som är av särskilt intresse för ledamöterna, t.ex. arbetsrum, resebestämmelser och teknisk utrustning. Förvaltningens ledningsgrupp är ett forum för planering och samordning av frågor som rör förvaltningen. Gruppen utgörs av riksdagsdirektören och avdelningscheferna, chefen för ledningsstaben och planeringschefen. Uppgifter har som det främsta demokratiska statsorganet i konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. och dess ledamöter har också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i EU. är förvaltningsmyndighet och har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. Huvuduppgiften för förvaltningen är att stödja i behandlingen av ärenden och se till att kammaren, utskotten och övriga riksdagsorgan får det stöd och den service de behöver. ska också informera allmänheten om arbete, och om EU-frågor och handlägga ärenden som rör internationella kontakter. Förvaltningen har även ansvar för säkerhet och krishantering i under fredstid och ansvarar för de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i riksdagsordningen samt andra lagar och föreskrifter. Uppdrag och uppdragsområden Riksdagsstyrelsen har formulerat förvaltningens fem huvuduppdrag på följande vis: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier främja kunskapen om och dess arbete vårda och bevara byggnader och samlingar vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Dessa uppdrag utgör grunden för de fem uppdragsområden som verksamhet är indelad i. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. B. Stöd och service till ledamöter och partikanslier C. Kunskap om och arbete D. Vård och bevarande av byggnader och samlingar E. Styrning och uppföljning verksamhet ska vara ändamålsenlig och tillförlitlig och kännetecknas av hög kvalitet och kostnadseffektivitet. Därför är uppföljning och kontroll av verksamheten lika viktiga delar av styrningsprocessen som planering. Planering, genomförande och uppföljning är kontinuerliga processer som pågår parallellt i olika faser. Erfarenheter från uppföljningsprocessen tas till vara och återverkar på planering och genomförande för att vässa förvaltningens verksamhet i alla dess delar. Planering och beslut Med utgångspunkt i de lagar och föreskrifter som gäller för och och de uppgifter och uppdrag som riksdagsstyrelsen formulerat planeras, utarbetas och beslutas de styrdokument som vägleder förvaltningens verksamhet . Den strategiska planen, planeringsdirektiven, budgetförslagen, anslagsdirektiven, verksamhetsplanen och internbudgeten är centrala dokument i denna planeringsprocess. Utöver den styrning som kommer till uttryck i dessa dokument får förvaltningen löpande olika uppdrag av riksdagsstyrelsen. Uppdragen är av olika omfattning och kan t.ex. handla om en utredning av fastigheter, ledamotsanknutna frågor eller myndigheter. Uppdragen avslutas genom en slutrapport till styrelsen. Uppföljning och revision Parallellt med planeringsarbetet pågår en kontinuerlig process med uppföljning och kontroll. Syftet med uppföljningen av verksamheten och budgeten är att koppla kostnader till uppnådda resultat, stärka kostnadseffektiviteten och analysera om förvaltningen är på rätt väg. Resultatet kan medföra att verksamheten styrs om och planeringsprocessen korrigeras. Uppföljningen och kontrollen genomförs dels i form av förvaltningsintern uppföljning i tertial- och helårsrapporter och i årsredovisningen, dels i form av intern och extern revision. I den interna uppföljningen ingår bl.a. en serviceenkät som , med undantag för valår, riktas till ledamöter och ibland även till anställda vid partikanslierna. görs även en medarbetarundersökning för att stämma av medarbetarnas syn på förvaltningen och arbetet. Internrevisionen är fristående från förvaltningens operativa verksamhet och bedrivs av ett kvalificerat revisionsföretag. I förvaltningen finns en internrevisionsansvarig som svarar inför riksdagsdirektören och ytterst inför riksdagsstyrelsen. beslutar riksdagsstyrelsen om en internrevisionsplan som pekar ut de verksamheter inom förvaltningen som internrevisionen ska granska. Internrevisionen rapporterar till riksdagsstyrelsen . Den externa revisionen bedrivs av enligt lagen om revision av statlig verksamhet. Intern styrning och kontroll Mot bakgrund av nya bestämmelser i tillämpas en process för intern styrning och kontroll vid . En uppföljning av hur processen har fungerat ska genomföras . Myndighetens ledning ska enligt de nya bestämmelserna säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Intern styrning och kontroll är den process som syftar till att med rimlig säkerhet säkerställa att en myndighet fullgör sitt verksamhetsansvar. I processen ingår momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. I samband med att årsredovisningen skrivs under intygar myndighetens ledning att den interna styrningen och kontrollen är betryggande och redovisar i förekommande fall eventuella brister. Personal För att ska kunna utföra sina uppgifter alltifrån friskvård och lokalvård till stöd för utskottens och kammarens arbete krävs personal med en rad olika kvalifikationer. Inom förvaltningen finns många olika yrkesgrupper som alla förenas i det gemensamma uppdraget att stödja den parlamentariska processen. är en kunskapsintensiv organisation vars främsta tillgång ligger i personalens kunnande och skicklighet. Att kontinuerligt utveckla och höja kompetensen på olika områden är en grundläggande förutsättning för att verksamheten ska kunna ge det stöd och den service som ledamöterna och riksdagsarbetet kräver. Aktuella personaluppgifter och statistik redovisas under avsnitt 3.5. Styrelsens prioriteringar, ambitioner och uppdrag Prioriteringar Riksdagsstyrelsen beslutade om en strategisk plan för 20112014. beslutade styrelsen om förslag till anslag och om anslagsdirektiv för . I den strategiska planen anfördes att det inför den nya valperioden fanns anledning att inte vara för detaljerad när det gällde prioriteringar, utan att i stället lägga en grund för en jämn verksamhet med hög kvalitet. Kontinuitetsplaneringen för verksamheten i kammare och utskott skulle även fortsättningsvis prioriteras liksom förnyelsen av den externa webben och den tekniska utrustningen till ledamöterna. Dessutom skulle det fleråriga renoveringsprogrammet för fastigheter få hög prioritet. Resultatet av arbetet med de prioriterade områdena redovisas i avsnitt 2.4 Sammanfattande resultatredovisning. Den verksamhet som planeras inom ska vara ändamålsenlig och tillförlitlig samt präglas av hög kvalitet och kostnadseffektivitet. ska i alla sammanhang särskilt prioritera den verksamhet som avses inom uppdragsområdet Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Därefter ska verksamheten inom uppdragsområdet Stöd och service till ledamöter och partigruppskanslier prioriteras. Uppdragsområden I verksamhetsplanen , som fastställts av riksdagsstyrelsen, anges de ambitioner som gäller för respektive uppdragsområde. Av verksamhetsplanen framgår också att verksamheten och förbrukningen av medel ska följas upp och redovisas efter varje tertial i en uppföljningsrapport som föredras i riksdagsstyrelsen samt efter verksamhetsårets slut i en årsredovisning till . Uppdrag Förvaltningen får löpande uppdrag från riksdagsstyrelsen. En samlad lägesrapport för dessa uppdrag redovisas i avsnitt 4. Återrapporteringskrav och uppföljningsfaktorer Riksdagsstyrelsen fastställde anslagsdirektiv för . Enligt direktivet ska hyrorna för de kommersiella lokalerna bestämmas på marknadsmässiga grunder. Lägenhetshyrorna ska bestämmas enligt bruksvärdesprincipen. Avgiftsbelagd verksamhet särredovisas i enlighet med vad som framgår av föreskriften om tillämpning av REA-lagen. För innebär det att det görs en särredovisning av de direkta kostnaderna för produktion och distribution av riksdagstrycket och tidningen och för motsvarande kostnader och intäkter för fastighetsverksamheten. Särredovisningen återfinns under respektive uppdragsområde i anslutning till verksamhetsbeskrivningen. För att följa upp verksamheten inom uppdragsområdena används bl.a. jämförande statistik, enkätundersökningar, utvärderingar och intervjuer. Ett underlag för bedömningen av verksamhet är den enkätundersökning om riksdagsledamöternas inställning till förvaltningens service och tjänster som genomförs med undantag för valår. Resultaten av undersökningen redovisas dels översiktligt i avsnitt 2.3 dels i sitt ämnesmässiga sammanhang under respektive uppdragsområde. Förvaltningen genomförde även en medarbetarundersökning för att få kunskap om personalens syn på bl.a. sin arbetsplats, chefer och arbetsmiljö. Medarbetarundersökningens resultat redovisas i avsnitt 3.5. vid genomför varje höst en nationell frågeundersökning där ett delmoment gäller förtroendet för olika samhällsinstitutioner, bl.a. . Resultatet av undersökning publicerades och redovisas i avsnitt 2.3. Sammanfattande resultatredovisning Sammanfattning av resultatet för samtliga uppdragsområden har säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Inom uppdragsområde A har kammaren och utskotten fått det stöd som krävts för att de ska kunna bedriva verksamheten enligt arbetsplanerna. Förvaltningens verksamhet inom uppdragsområde B har säkerställt att ledamöter och partikanslier fått ett väl fungerande stöd och en god service. Stödet och servicen har gett riksdagsledamöterna och partikanslierna goda förutsättningar att fullgöra sina uppdrag. har förvaltningen, inom uppdragsområde C, säkerställt att allmänhet, massmedier, vidareinformatörer och speciella målgrupper getts möjligheter till information och kunskaper om arbete. Förvaltningen har genom verksamheten inom uppdragsområde D säkerställt att byggnader och samlingar vårdas och bevaras. har förvaltningen genomfört de olika verksamheter som ligger inom uppdragsområde E på ett bra sätt och säkerställt att planerade åtgärder genomförts. Prioriteringen av teknisk utrustning till ledamöterna har genomförts väl och fokuserats på mobila lösningar. Sammanfattningsvis har av riksdagsförvaltningens disponibla anslag förbrukats . Anslagssparandet uppgår till , varav avser ledamotsanslaget och 63 miljoner avser förvaltningsanslaget. Bedömningen är att i allt väsentligt fullgjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen, i förvaltningens instruktion och övriga styrdokument samt i de särskilda beslut som riksdagsstyrelsen fattat. Resultat av arbetet med prioriterade områden Kontinuitetsplanering för verksamheten i kammare och utskott: Kammaren och utskotten har fått det stöd som krävts för att säkerställa kontinuitetsplaneringen. Förnyelse av den externa webbplatsen, : Prioriteringen av nya har inneburit en höjd ambitionsnivå för projektet. En betaversion av webbplatsen utsågs till bästa myndighetssajt 2011, och nya kommer att lanseras . Teknisk utrustning till ledamöterna: Som en del av arbetet efter valet har stödet med teknisk utrustning till riksdagsledamöterna prioriterats. Förvaltningen har försett ledamöterna med sådan teknisk utrustning som är väsentlig för riksdagsuppdraget: tjänsterum med nödvändig utrustning, en bärbar dator, mobiltelefon och skrivare. Stödet har fokuserats på satsningar för mobila lösningar. Det fleråriga renoveringsprogrammet för fastigheter: Omfattande åtgärder har genomförts inom renoveringsprogrammet. I en rapport till riksdagsstyrelsen redovisades att statusen för fastigheterna generellt sett är sämre än vad som tidigare konstaterats. Styrelsen har inom sig tillsatt en beredningsgrupp för fastighetsfrågorna och beslutat att ändra ordningsföljden för renoveringarna så att renoveringen av ledamotshuset inleds efter valet och renoveringen av Cephalus efter valet . Sammanställningen nedan visar totala kostnader, intäkter och transfereringar för den enda verksamhetsgrenen: Stöd till den parlamentariska processen. Motsvarande uppgifter redovisas även för respektive uppdragsområde. Uppgifter kan inte lämnas per uppdragsområde utan endast totalt för myndigheten. Tabell 1 Intäkter, kostnader och transfereringar, samtliga uppdragsområden (mnkr) 2011 2010 2009 Intäkter 35 39 38 Kostnader 1 956 1 677 1 301 Nettokostnad 1 921 1 638 1 263 Transfereringar 470 449 433 Totalt 2 390 2 087 1 696 Ökningen på kostnadssidan beror främst på den avsättning som gjorts för pensioner och inkomstgarantier. Ökningen av transfereringar beror i sin tur på det nya bidraget till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer som betalas ut av . Undersökningar översiktliga resultat serviceenkät om riksdagsledamöternas inställning till förvaltningens service och tjänster genomfördes i samarbete med (). Enkäten besvarades av 172 ledamöter, eller av samtliga. I analysen av resultaten användes SCB:s modell Nöjd-Kund-Index (NKI). Ledamöternas helhetsbedömning av gav ett samlat betygsindex på 82, vilket var 1 enhet mer än 2009 (81). Skillnaden är dock inte statistiskt säkerställd. Helhetsbetyget 82 är enligt SCB:s analys ett mycket högt betyg. Mest nöjda är riksdagsledamöterna med personalens hjälpsamhet. Mindre nöjdhet kan spåras när det gäller leverantören av taxitransporter och täckningen för det mobila bredbandet. vid genomför varje höst en omfattande nationell frågeundersökning Riks-SOM i syfte att kartlägga den svenska allmänhetens vanor och attityder på temat samhälle, politik och medier. En del av undersökningen gäller förtroendet för olika samhällsinstitutioner bl.a. . undersökning 2010, som redovisades , visar att förtroendet för bland allmänheten långsiktigt har ökat. 2010 hade mycket eller ganska stort förtroende för , att jämföra 2008. hade mycket eller ganska litet förtroende för 2010. Ett genomgående mönster är att förtroendet för går upp under valår för att därefter minska igen. Jämfört med det senaste valårets (2010) var andelen som hade stort förtroende för (2006), (2002) och (1998). Den trendmässiga nedgången i förtroendet 19861996 har följts av en uppgång . Samma utvecklingsmönster gäller även för andra politiska institutioner. Diagram 1 Förtroendet för Organisationsförändringar har flera organisationsförändringar genomförts inom . Ledningsstaben Den tidigare talmansstaben och riksdagsdirektörens ledningssekretariat sammanfördes till en ny ledningsstab. Ledningsstaben har bl.a. till uppgift att sköta talmannens pressfunktion, talmanspresidiets utgående internationella resor och sekreterar-, expeditions- och arkivfunktioner samt svarar för riksdagsdirektörens administrativa stöd m.m. Vidare ingår arbete med styrelse- och gruppledarmöten, ordförandekonferenser och övriga chefsmöten. Den internrevisionsansvarige ingår i ledningsstaben. internationella kansli internationella kansli (RIK) var tidigare organisatoriskt placerat direkt under riksdagsdirektören men inordnades som en del av kammarkansliet. RIK biträder talmännen och ledamöter i deras internationella engagemang. RIK bistår dessutom ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor i anslutning till det omfattande internationella besöksutbytet. Arkivet Funktionen för arkiv- och dokumenthantering överfördes från till den juridiska enheten där den inrättats som en funktion för arkiv och registratur. inrättades en ny administrativ organisation för utskottens och EU-nämndens kanslier i form av en utskottsavdelning. Den nya avdelningen har en administrativ kanslichef som är direkt underställd riksdagsdirektören och som har samma ekonomi- och personaladministrativa uppgifter som andra avdelningschefer inom förvaltningen.