frsrdg · GZ04RB1 · 2012-01-01 00:00:00 — Likvida medel vid periodens början 2 094 3 141 Kassaflöde från den löpande verksamheten 10 058 4 794 Kassaflöde från investeringsverksamheten 114 88 Kassaflöde från finansieringsverksamheten 6 200 5 800 Kursdifferens i likvida medel 4 129 Likvida medel vid periodens slut 5 834 2 094 Specifikation av likvida medel Bankkonton och bankutlåning i utländsk valuta, se not 3 5 834 2 094 Huvudsakliga transaktioner Utlåningsfacilitet 0 0 Summa likvida medel 5 834 2 094 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finan-sieringsverksamheten. Den löpande verksamheten Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. I syfte att bättre spegla kassaflödet från den löpande verksamhetens resultat redovisas amorteringar av över- och undervärden på värdepapper som kassaflöde under posten Erhållna räntor i stället för under posten Värdepapper. Dessa amorteringar uppgick till (2 359). Investeringsverksamheten Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Noter Miljoner kronor Sifferuppgifter inom parentes avser 2010. Uns (miljoner) 4,0421 4,0421 Pris Amerikanska dollar/uns 1 564,5241 1 /amerikanska dollar 6,8797 6,7201 Bokfört värde 43 508 38 537 Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Särskilda dragningsrätter 23 269 23 671 Reservposition i IMF Insatskapital (kvot) 25 302 24 791 IMF kronkonto 18 362 19 643 PRG-HIPC utlåning 196 192 NAB New Arrangement to Borrow 4 889 2 164 Summa 35 294 31 175 innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 203 miljoner SDR (2 287). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av () redovisas som skuld. Se not 21. Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas totala insatskapital (kvoten) i IMF om 2 395,5 miljoner SDR, med valutafondens konto för svenska kronor. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . överfördes bilaterala lån med IMF till den ordinarie lånefaciliteten NAB (New Arrangement to Borrow). Vid utgången av uppgick totala NAB-utlåning till 463 miljoner SDR. Det bilaterala lånet uppgick till 209 miljoner SDR vid utgången av 2010. Vid utgången av 2011 har dessutom en fordran på IMF om 12,7 miljoner SDR (12,7) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. Not 3 Banktillgodohavanden och värdepapper Bankkonton 3 862 156 Bankutlåning 1 972 1 938 Obligationer 259 058 246 090 Korta värdepapper 3 196 Summa 264 892 251 380 Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiensiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Euro 96 653 103 574 Amerikanska dollar 132 652 112 459 Brittiska pund 16 257 17 388 Australiensiska dollar 9 992 9 150 Kanadensiska dollar 9 335 8 808 Norska kronor 3 1 Japanska yen 0 0 Summa 264 892 251 380 Fördelningen av banktillgodohavanden och värdepapper enligt löptid framgår nedan. Löptid Banktillgodohavanden Värdepapper 4 051 Över 1 månad, upp 1 783 , upp till 1 år 66 875 , upp till 5 år 148 396 Över 5 år 43 787 Summa 5 834 259 058 Som en del av förvaltningen av valutareserven deltog i automatiserade värdepapperslåneprogram med ett antal banker, där dessa å vägnar lånade ut värdepapper i utbyte mot andra värdepapper eller kontanter. Denna utlåning upphörde . Not 4 Huvudsakliga transaktioner Under denna post redovisas regelbundna penningpolitiska repotransaktioner. Denna utlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 5 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas utlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna utlåning sker i regel . Not 6 Strukturella transaktioner Under denna post redovisas utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter med en i regel längre löptid än för huvudsakliga och finjusterande transaktioner. Denna utlåning kan antingen syfta till att tillfredsställa den finansiella sektorns finansieringsbehov på eller att påverka strukturella position gentemot den finansiella sektorn. Dessa transaktioner syftar inte till att sända penningpolitiska signaler. Alternativt kan denna utlåning ges till fast ränta och med upp till tolv månaders löptid i syfte att sända penningpolitiska signaler som ska bidra till lägre räntor på lån till företag och hushåll. Den strukturella utlåningen upphörde helt då det sista lånet om förföll. Not 7 Utlåningsfacilitet Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . Not 8 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början 390 375 Årets förvärv 124 15 Årets avyttringar Anskaffningsvärde, årets slut 514 390 avskrivningar, årets början 152 143 Årets avskrivningar 9 9 Årets avyttringar avskrivningar, årets slut 161 152 Bokfört värde 353 238 Anskaffningsvärde, årets början 534 517 Årets förvärv 41 31 Årets avyttringar 26 14 Anskaffningsvärde, årets slut 549 534 avskrivningar, årets början 383 343 Årets avskrivningar 42 54 Årets avyttringar 26 14 Årets nedskrivning 1 avskrivningar, årets slut 400 383 Bokfört värde 149 151 Summa bokfört värde 502 389 Taxeringsvärde 1 1 Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och det blivande kontanthanteringskontoret i kommun. Huvudkontoret klassificeras som specialenhet och är därför inte skattepliktigt. Skattskyldighet gäller för marken i . Byggnationen påbörjades , och är även fastigheten i klassificerad som specialenhet. förvärv avser bland annat bygg- och anläggningsprojektering för det nya kontanthanteringskontoret om (22) och IT-applikationer om (11). I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (81). Not 9 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt 441 441 Europeiska Andelsvärde 9 112 79 79 SWIFT 10 aktier à nominellt 1 1 Summa 521 521 Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i Eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgår till och ECB:s totala andelskapital till 10 760 652 . Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS. Valutaswappar, positivt värde 584 Valutaswappar, negativt värde 584 Under denna post redovisas derivatinstrumentgrupper med positivt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår nedan. Valutaswappar, positivt värde 16 945 Valutaswappar, negativt värde 16 945 Not 11 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Fordringar på IMF 10 18 Bankkonton och bankutlåning 0 0 Obligationer 2 775 3 436 Derivatinstrument 53 55 Strukturella transaktioner 4 Övrigt 35 9 Summa 2 873 3 522 Not 12 Övriga tillgångar Personallån 289 278 Kundfordringar 2 2 Fordran på . 22 Momsfordran 33 6 Banktillgodohavanden 2 10 Övrigt 1 0 Summa 327 318 reglerades den återstående delen av försäljningslikviden för med . Not 13 Sedlar De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: 1 000 kronor 25 090 56 833 9 187 1 233 1 730 1 738 Minnessedlar 2 2 Ogiltiga sedlar efter 2005 696 826 Summa 94 771 99 902 Posten Ogiltiga sedlar efter 2005 innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005. Sedlar som varit ogiltiga skrivs av från den utelöpande sedelskulden och förs till resultatet reducerat med ett mindre belopp som förs till posten Avsättningar. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. Not 14 Mynt De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: 10 kronor 2 550 1 313 1 354 166 Minnesmynt 140 138 Summa 5 365 5 499 Posten som anger utelöpande 50-öresmynt skrevs av med i samband med att 50-öresmyntet inte längre fick lösas in av bankerna hos . Not 15 Inlåningsfacilitet Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Not 16 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas inlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i det finansiella systemet. Denna inlåning sker i regel . Not 17 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning sker till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 18 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Not 19 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Euro 27 586 30 905 Amerikanska dollar 58 911 52 869 Summa 86 497 83 774 Not 20 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Belopp motsvarande erhållen köpeskilling i utländsk valuta för inlåningsrepor redovisas under denna post. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. 431 Not 21 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 203 miljoner SDR (2 287) och redovisas under posten fordringar på IMF. Se not 2. Valutaswappar, negativt värde 943 Under denna post redovisas grupper av derivatinstrument med negativt värde. Derivatkontraktens nominella belopp framgår av tabellen nedan. Valutaswappar, negativt värde 19 620 Not 23 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Finjusterande transaktioner 1 0 Emitterade skuldcertifikat Inlåning Riksgälden 177 413 Inlåningsrepor 0 Motpost till särskilda dragningsrätter 7 15 Övrigt 67 60 Summa 252 488 Not 24 Övriga skulder Leverantörsskuld 46 26 Övrigt 42 21 Summa 88 47 Not 25 Avsättningar Pensionsskuld 112 116 Ogiltiga sedlar 48 57 Hyresavtal Malmökontoret 40 44 3 3 Summa 203 220 Pensionsskulden har beräknats av (). (106) avser PA-91-pensionärer med avgångsdag , och (10) avser personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . I posten Avsättningar ingår även (57) för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel men som fortfarande kan lösa in. Vidare ingår (44) för den bedömda framtida hyreskostnaden för kontoret i som avvecklades 2006. ingick ett avtal om att hyresavtalet skulle avvecklas . Avtalet ingicks med ett bolag som hade för avsikt att förvärva fastigheten som hyr. Avtalet fullföljdes dock inte på grund av att fastigheten såldes till ett annat bolag. avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . Priseffekt 10 317 4 738 Valutakurseffekt 6 328 3 624 Guldvärdeeffekt 31 711 26 740 Summa 48 356 35 102 På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Valutakurseffektens fördelning framgår av följande tabell. Amerikanska dollar 2 068 Australiensiska dollar 2 022 1 800 Kanadensiska dollar 1 021 1 040 Särskilda dragningsrätter 293 46 Norska kronor 641 738 Summa 6 328 3 624 Not 27 Grundfond ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . Reservfond 500 500 Dispositionsfond 35 058 41 598 Resultatutjämningsfond 30 219 29 331 Summa 65 777 71 429 ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades i balansräkningen 1994 till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposten Uppskrivning av anläggningstillgångar till Vinstdisposition med (3) till följd av årets avyttringar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Dessa dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan. Valutakurseffekt 3 766 10 854 Guldvärdeeffekt 7 356 7 356 Övrig vinstdisposition 14 995 14 445 Uppskrivning av tillgångar: Guldinnehav 8 604 8 604 Anläggningstillgångar 102 104 235 235 Summa 35 058 41 598 Förändringen av posterna Grundfond, Reserver och Årets resultat förklaras av tabellen nedan. Grundfond Reserver Årets resultat 1 000 63 025 14 204 Inleverans till statskassan 5 800 Överföring till/från: Resultatutjämningsfond Dispositionsfond 3 286 5 118 3 286 5 118 Årets resultat 548 1 000 71 429 548 Inleverans till statskassan 6 200 Överföring till/från: Resultatutjämningsfond Dispositionsfond 6 540 888 Årets resultat 3 930 1 000 65 777 3 930 Not 29 Ränteintäkter 2011 2010 Från utländska tillgångar: SDR 90 72 Reservposition i IMF 21 12 NAB New Arrangement to Borrow 9 Bilateralt lån 2 3 Bankkonton 2 32 Bankutlåning 14 45 Obligationer 4 842 6 139 Korta värdepapper 53 34 Derivatinstrument 377 309 Värdepapperslåneprogram 78 47 5 488 6 693 Från inhemska tillgångar: Strukturella transaktioner 0 1 020 Utlåningsfacilitet 0 0 Övrig utlåning 0 5 1 024 Summa 5 493 7 717 2011 2010 Från utländska skulder: Inlåning Riksgälden 953 1 286 Inlåningsrepor 2 86 Motpost till särskilda dragningsrätter 90 71 Derivatinstrument 3 1 1 Från inhemska skulder: Finjusterande transaktioner 271 187 Emitterade skuldcertifikat 311 691 Summa 1 359 2 135 Not 31 Nettoresultat av finansiella transaktioner 2011 2010 Priseffekt 1 056 1 965 Valutakurseffekt 847 7 088 Guldvärdeeffekt Summa 209 5 123 Priseffekten innefattar realiserade kursvinster och -förluster på värdepapper om (2 540) samt orealiserade kursförluster på värdepapper om (575) som förts till resultatet till följd av nedskrivning av värdepappersinnehavet. Valutakurseffekten innefattar realiserade valutakursvinster och -förluster om (593) samt orealiserade valutakursförluster om som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet (7 681). Not 32 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter för RIX-systemet med (67). Not 33 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst depå- och transaktionskostnader för valutareservsförvaltningen. Not 34 Erhållna utdelningar erhöll en utdelning från BIS på (134). Minskningen jämfört med föregående år förklaras av att erhöll en extrautdelning från BIS om . Not 35 Övriga intäkter 2011 2010 Mottagna ej inlösta kontanter 3 3 Ersättning för infärgade sedlar m.m. 3 4 Skuldavskrivna mynt 142 536 Skrotförsäljning mynt 16 Sida 1 1 Investeringskonton 2 58 Övrigt 1 1 Summa 168 603 Posten Skuldavskrivna mynt avser 2011 en avskrivning av utelöpande 50-öresmynt som upphörde lösa in . avser samma post en avskrivning av utelöpande minnesmynt på utgåvor äldre än . Skrotförsäljningen avser försäljning av de 50-öresmynt som lämnats in till . Intäkterna från Sida avser ersättning för experthjälp till andra centralbanker i några utvecklingsländer. skrev av skulden motsvarande kvarvarande investeringskonton med anledning av att den preskriberats. Posten Återbetalning SPV avser en återbetalning från SPV som gjordes vid en slutlig reglering av den engångspremie som erlade för inlösen av pensionsåtagande för de personer som antingen hade en löpande anställning eller rätt till livränta. Det slutliga pensionsåtagandet som fastställdes blev lägre än den preliminära premie som erlades 2003. 2011 2010 Löner och andra ersättningar 214 211 Tillgångsförda löner 2 3 Sociala avgifter 67 68 Pensionspremier 49 40 Pensionsutbetalningar 17 20 Förändring av pensionsskulden 4 21 Särskild löneskatt 15 14 Utbildning 4 6 Personalrepresentation 3 3 Övrigt 9 7 16 16 Summa 372 345 Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten med flera, PA 03 och PA-91. Posten Pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick till , fördelat enligt följande. 2011 2010 1,9 1,8 2,2 2,2 2,1 2,0 2,1 2,1 2,1 1,8 2,1 2,0 Karensperiodlön 4,5 Summa 17,0 11,9 Därutöver erhöll riksbankschefen styrelsearvode om (0,7) från (). I enlighet med fullmäktiges beslut görs avdrag från riksbankschefens bruttolön med ett belopp motsvarande hans styrelsearvode från BIS. Posten Karensperiodlön avser och . Fullmäktige har beslutat att direktionsledamöterna under den lagstiftade karensperioden, på högst efter att anställningen upphört, ska erhålla full lön för anställning utan tjänstgöringsskyldighet, dock med avräkning för eventuell inkomst av annan tjänst . Enligt ett fullmäktigebeslut om riktlinjer för pensionsvillkoren för direktionsledamöter från ska föreskriften (RFS 1996:4) om tillämpningen av förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m., som utfärdats av förvaltningsstyrelse, tillämpas för direktionsledamöter. Enligt denna föreskrift ska äldre bestämmelser dock tillämpas för den som omfattades av den upphävda förordningen om förordnandepension. Förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. har upphävts och ersattes av förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Enligt denna förordning ska de nya bestämmelserna tillämpas . Bestämmelserna i förordningen om statliga chefspensioner ska dock fortfarande tillämpas på den som hade en sådan chefsanställning som avses i förordningen, om arbetstagaren i oavbruten följd fortsätter sin anställning. Vidare ska bestämmelserna i den tidigare upphävda förordningen om förordnandepension m.m. fortfarande tillämpas på den som tidigare omfattades av denna. Detta innebär följande: För tillämpas den äldre förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. För tillämpas den äldre förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. För , , , Per och tillämpas förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. För tillämpas samma förordning med undantag för minskning av inkomstgarantin för pensionen från IMF. kan vidare enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna betalas ut till styrelseledamöter som innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de uppnått . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. Medelantalet årsarbetskrafter uppgick till 340 (350), varav 143 (150) kvinnor och 197 (200) män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 332 (339). Den totala sjukfrånvaron uppgick (1,7) av de anställdas sammanlagda arbetstid. Sjukfrånvaron av uppgick (28,4) av den totala sjukfrånvaron. Kvinnors sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för kvinnor uppgick (2,4), och mäns sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för män uppgick (1,1). Av tabellen nedan framgår sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen. 2011 2010 eller äldre Not 37 Administrationskostnader 2011 2010 Information, representation 10 9 Transport, resor 14 12 Konsultuppdrag 46 37 Övriga externa tjänster 73 62 IT-drift 51 56 Ekonomipris 16 16 Kontors- och fastighetsdrift 44 42 Övrigt 7 6 Summa 261 240 I informationskostnader ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat de penningpolitiska rapporterna, de finansiella stabilitetsrapporterna och årsredovisningen. Representationskostnaderna uppgick till (2,7). I posten Transport, resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgår till (37). I detta belopp ingår bland annat kostnaderna för IT-konsulter om (23), varav konsultstöd för byte av integrationsplattform svarar för (3), betalningssystemet (2) och kontanthanteringssystemet (2). Inom Övriga externa tjänster är kostnaden för statistikleveranser om (45) den enskilt största posten. Den avser främst ersättning till SCB för framtagande av bland annat betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. Därtill ingår revisionsarvode till och fullmäktiges revisorer med (1). I posten IT-drift ingår licenskostnader om (45). I posten Ekonomipris ingår prissumman om (10) och administrationskostnader för detta pris om (6,5). De största posterna inom kostnadsgruppen Kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnad och underhåll av , (9), och lokalhyror, (13). Not 38 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar av de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 39 Sedel- och myntkostnader Av den totala kostnaden för sedlar och mynt på (56) avser (36) inköp av brukssedlar, (2) inköp av bruksmynt och (18) inköp av minnesmynt. Not 40 Övriga kostnader Under posten Övriga kostnader redovisas kostnader av engångskaraktär. Not 41 Inom linjen förda poster Ställda säkerheter Vid utgången av 2011 har inga värdepapper ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor (426). Ansvarsförbindelser Utestående ersättningskrav uppgick vid utgången av 2011 till (3). Åtagande mot att ställa medel till förfogande för att dela ut ett pris i ekonomisk vetenskap till minne och administrationskostnader för detta pris. Åtagandet uppgick till (16,5). Förbindelse att till betala kompletteringsersättning om så erfordras på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). Eventualtillgångar Vid utgången av 2011 hade inga utestående ersättningsanspråk (). Utlånings- och växlingsåtaganden med IMF Särskilda dragningsrätter 47 994 46 154 Reservposition 18 362 19 643 , NAB, bilateralt lån 42 004 20 092 Summa 108 360 85 889 Av tabellen ovan framgår återstående utlånings- och växlingsåtagande med IMF utöver det som redovisas i balansräkningen. Se not 2.