frsrdg · GZ04NR1 · 2012-03-28 00:00:00 — Förslaget framhäver behovet av undersökningar och analyser för att kunna kartlägga orsakerna till det omfattande matspillet och att det nordiska samarbetet här kunde spela en viktig roll genom att utveckla innovativa lösningar som kan utgöra en exportpotential till länder med motsvarande problem. I medlemsförslaget efterlyses att skapar ett forum för dialog inom områdena livsmedelsproduktion och hantering av matavfall och att en undersökning genomförs om en koordinerad nordisk insats för att stimulera att matavfall tas till vara i olika processer. Förslagsställarna önskar också att erfarenhetsutbyte, undersökningar och analyser genomförs samt att en samnordisk strategi utarbetas för att reducera mängden matavfall och därmed också utsläppen av klimatgaser. Denna bör inarbetas i nordiska strategier på energi- och miljöpolitikens områden. Utskottet ställde sig bakom intentionerna i medlemsförslaget och konstaterade att ministerrådet aktualiserat hanteringen av matavfall , bl.a. har en analys gjorts av omfattningen av matavfall i butiker och hos grossister. Utskottet rekommenderade därför att vidareföra redan existerande och igångsätta ytterligare åtgärder för att analysera orsakerna och konsekvenserna av matavfall, att utarbeta rekommendationer om hur matavfall kan reduceras och matrester utnyttjas samt att integrera arbetet med matavfall i de relevanta handlingsplaner och -program som finns inom olika ministerråd samt att samarbeta om dessa (rekommendation nr 16). Miljö- och naturresursutskottet har fortsatt att arbeta med frågan om vilka konsekvenser den ökade tillgängligheten till den arktiska regionen, med ökad fartygstrafik, turism och utvinning av naturresurser, får för den känsliga arktiska miljön. Under utskottets sommarmöte i , , informerade utskottet sig om förutsättningarna för att genomföra en räddningsinsats. Utskottet konstaterade att det på grund av de enorma havsområden det handlar om, de extrema väderförhållandena som kan uppstå och de små och isolerade arktiska samhällena inte är självklart att en räddningsoperation lyckas och att det därför är av yttersta vikt att förebyggande insatser görs. Utskottet välkomnade det avtal om räddning och eftersökning som träffats vid i Nuuk och välkomnade också att arbete igångsatts för att få till stånd ett liknande avtal vid utsläpp av miljöfarliga ämnen. De nordiska ländernas regeringar rekommenderas att stärka det nordiska samarbetet om havsövervakning i inom ramen för som beslutats av , samt att inom ramen för intentioner etablera en nordisk maritim insatsenhet i som byggs upp inom ramen för de nordiska ländernas kustbevakningar och räddningstjänster. Den nationella och nordiska koordineringen av det pågående arbetet inom IMO om en Polar Code bör förbättras så att de nordiska länderna talar med en röst och regeringarna ska ställa motsvarande krav i sina nationella regelverk när innehållet i en kommande obligatorisk IMO Polar Code finns på plats. De nordiska ländernas regeringar bör arbeta för en rekommendation om att större passagerarfartyg ska segla parvis i de delar av de arktiska farvattnen där detta kan öka sjösäkerheten. De nordiska ländernas regeringar uppmanas också att använda erfarenheterna från av 1971, som är grunden för det nordiska samarbetet om bekämpande av oljeföroreningar och andra skadliga substanser till havs, för att få till stånd ett brett internationellt avtal för att bekämpa förorening av de arktiska havsområdena. Avslutningsvis rekommenderas de nordiska länderna att utreda hur de nordiska länderna kan finansiera de växande utgifterna för att bygga ut övervaknings- och räddningskapacitet i de arktiska havsområdena (rekommendation nr 18). Klimat Mot bakgrund av att FN planerar en konferens om bärkraftig utveckling i , efter , väckte miljö- och naturresursutskottet ett utskottsförslag i syfte att främja det fortsatta nordiska engagemanget i frågan. I förslaget uttalar utskottet stöd till ambitionen att + 20 ska utmynna i en vision för grön ekonomi som både kan främja fattigdomsbekämpning och arbetet för en bärkraftig utveckling. Vidare uttalar utskottet stöd för ambitionen att + 20 ska utveckla en handlingsplan för att främja grön ekonomi baserad på naturens bärkraft och välfungerande ekosystemtjänster. Utskottet understryker vikten av den globala utmaningen att skaffa mat till jordens växande befolkning beaktas, att de enskilda nordiska länderna ska bidra aktivt till de förberedande mötena, samt att det i Nordiska ministerrådets budget 2012 bör avsättas medel för att finansiera relevanta nordiska aktiviteter. Avslutningsvis anser utskottet att konferensens huvudteman bör debatteras i de nordiska parlamenten före konferensen och aviserar ett initiativ i den riktningen (framställning nr 4). Utskottet har fortsatt sitt arbete för att ska spela en pådrivande roll i det fortsatta arbetet med att minska takten i den människoskapade klimatförändringen både lokalt, nationellt, regionalt och globalt. Utskottet har därför väckt två förslag som resulterat i rekommendationer till och till de nordiska ländernas regeringar. uppmanas att kartlägga ytterligare åtgärder som kan genomföras både i och i andra länder som kan begränsa utsläpp av kortlivade klimatdrivande ämnen och att utveckla en nordisk handlingsplan för att främja insatser på detta område, även i utvecklingsländer. Vidare uppmanas ministerrådet att utreda förutsättningarna för att etablera ett nära samarbete mellan och ett begränsat antal länder med ambitiösa mål för att reducera de klimatdrivande utsläppen ett samarbete som är öppet för ett bredare deltagande samt att genomföra en konferens för att belysa vilka politiska instrument som har visat sig mest effektiva för att reducera utsläpp av klimatdrivande gaser i de nordiska länderna (rekommendation nr 19). De nordiska länderna rekommenderas att stärka finansministrarnas roll i klimatarbetet, att de nordiska stats-, utrikes- och finansministrarna regelbundet sätter klimatfrågan på dagordningen vid sina nordiska möten och att en samlad nordisk position används för att främja att klimatfrågan kommer på dagordningen vid motsvarande ministermöten i andra internationella forum som EU, , FN osv. Vidare uppmanas regeringarna att arbeta för att upprätta en internationell fond för att finansiera teknologiutveckling med riskkapital. En sådan fond ska kunna dra till sig kapital även från andra källor som t.ex. privata investerare och filantropiska organisationer. Regeringarna uppmanas också att främja informationsförmedling till utvecklingsländer om energi- och klimatlösningar som även inkluderar insatser för att reducera utsläppet av sot (rekommendation nr 20). har utskottet vid ett flertal tillfällen diskuterat konflikten om makrillfisket mellan EU, , och . Temperaturökningen i havet har förändrat fiskens utbredningsområde så att en större andel av makrillbeståndet nu finns inom färöiska och isländska fiskezoner . och EU ingick ett avtal om fångstkvoter, medan och ensidigt har tilldelat sig kvoter. Detta innebär att makrillfångsten 2011 förväntas överstiga den nivå som det internationella havsforskningsrådet (Ices) rekommenderar och kan leda till en minskning av bestånden. På är en sådan utveckling inte biologiskt hållbar och kan hota det framtida fisket. Utskottet gjorde ett uttalande efter sin första behandling av frågan där parterna i konflikten uppmanades att sätta sig vid förhandlingsbordet. Uttalandet sändes till de nordiska ländernas ministrar med ansvar för fiskefrågor, och ordföranden för utskott med ansvar för fiskefrågor. Ytterligare ett uttalande till om att de nordiska ländernas regeringar och ministerrådet skulle prioritera arbetet med att finna en lösning på konflikten gjordes under utskottets sommarmöte . Vid utskottets septembermöte väcktes ett utskottsförslag där rekommenderas att prioritera arbetet med att möjligt hitta en lösning på den pågående konflikten om makrillfisket i , att stärka det vetenskapliga grundlaget om makrillbeståndens storlek och utbredning samt att utveckla förslag till förvaltningsplaner som främjar ett bärkraftigt nyttjande av de pelagiska fiskebestånden i och därmed reducerar risken för konflikter (rekommendation nr 21). EU:s jordbrukspolitik har tillsammans med miljö- och naturresursutskottet utarbetat ett gemensamt uttalande från om EU:s jordbrukspolitik. I uttalandet lyfter utskotten fram vikten av att se över stödformerna, säkra bärkraftighet och livsmedelssäkerhet samt behovet av ökade insatser inom forskning och utveckling. Medlemmarna i den konservativa gruppen samt den vänstersocialistiska gröna gruppens representant i näringsutskottet ställde sig inte bakom uttalandet. Förnybar energi Miljö- och naturresursutskottet har slutfört det gemensamma arbetet med näringsutskottet om gemensam produktion av alternativ och förnybar energi. Utskottets rapportör har varit (FP). Behandlingen av frågan återfinns under avsnittet om näringsutskottets verksamhet. Samarbetet 2012 Miljö- och kommer att fortsätta att följa upp frågan om klimatet, miljöutmaningarna i och , livsmedelsproduktionen, möjligheterna och utmaningarna med nanoteknologin, rovdjursförvaltningen samt transport- och energipolitiken i samarbete med näringsutskottet. arrangerar utskottet ett seminarium i under rubriken ledarskap i det globala klimatarbetet. hanterar bl.a. ramvillkoren för ekonomi, produktion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i . Utskottet arbetar även med frågor som rör gränshinder på näringspolitikområdet, regionalpolitik, energifrågor, globalisering samt arbetsmiljö och infrastrukturfrågor. Svenska medlemmar har varit (M), ordförande, och (S). Samarbetet 2011 har näringsutskottet fortsatt med det sektorsövergripande arbetet i samarbete med andra utskott inom rådet. Prioriterade områden har varit innovation och forskning, hållbar energi, infrastruktur och transportpolitik, ungdomsarbetslöshet, globalisering samt regionalpolitik i . Andra områden som utskottet fokuserat på har varit EU-frågor, t.ex. Östersjöstrategin, entreprenörskap samt gränshinder inom näringspolitikområdet. sommarmöte ägde rum i med särskilt fokus på entreprenörskap och tillväxt. Energifrågor och miljö- och naturresursutskottet har arbetat med energifrågor i form av ett gemensamt rapportörskap. rapportör har varit (S), , och miljö- och naturresursutskottets representant har varit (FP). Mot bakgrund av rapportörernas arbete antogs vid sessionen 2010 en rekommendation om harmonisering av de nordiska stödordningarna för produktion av förnybar energi (rekommendation nr 21/2010). Utskottet beslutade att förlänga och utvidga rapportörernas mandat till 2011. Rapportörernas arbete har tagit utgångspunkt i för energiinfrastruktur ur ett nordiskt perspektiv samt i frågan om det finns behov för ytterligare nordiska åtgärder för att främja energieffektivitet. Mot bakgrund av rapportörernas arbete antogs en rekommendation till att utveckla gemensamma metoder för att mäta utvecklingen av energieffektivitet inom ramen för en gemensam handlingsplan som sätter upp ambitiösa och förpliktande mål för energieffektivitet samt följer upp hur dessa mål kan uppnås. Vidare rekommenderas ministerrådet att utreda på vilket sätt nordiskt näringsliv i största möjliga grad kan använda sig av de möjligheter som skapas genom utbyggnaden av ett Nordsjönätverk och utvecklingen av ett paneuropeiskt elnät samt att stärka en gemensam nordisk insats inom forskning och innovation för att öka energieffektivitet och användningen av förnybar energi i form av t.ex. biogas, solenergi och vågkraft som komplement till vindkraft (rekommendation nr 23/2011). Vidare antogs mot bakgrund av rapportörernas arbete en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar att stärka den nordiska nätkapaciteten till det europeiska elnätet, att understödja utvecklingen av ett Nordsjönätverk som knyter samman ländernas elnät med vindkraftsparkerna i samt att utveckla och genomföra åtgärder som motverkar att elpriserna i stiger kraftigt vid kalla vintrar. Slutligen rekommenderas regeringarna att vidta åtgärder för att elpriserna ska bli mera tydliga för de nordiska konsumenterna (rekommendation nr 22/2011). Ungdomsarbetslöshet Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den socialdemokratiska gruppen i har frågan om en gemensam nordisk insats mot ungdomsarbetslöshet behandlats av utskottet. Förslagsställarna efterlyser en samnordisk strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och för att få arbetsmarknaderna att utvecklas så att man kan klara de utmaningar som globaliseringen för med sig. Vidare föreslås att det införs en ungdomsgaranti för arbete eller utbildning för alla unga i alla de nordiska länder som inte redan infört en sådan garanti. Efter utskottets första behandling av medlemsförslaget inbjöds kultur- och utbildningsutskottet och välfärdsutskottet till ett gemensamt möte för att diskutera utbildningsväsendets roll för de ungas möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden och förhindra utslagning. Utskottet instämde vid sin behandling av förslaget i förslagsställarnas uppfattning att det är en av de viktigaste och högst prioriterade utmaningarna för de nordiska länderna att komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten. Däremot kunde utskottet inte ställa sig bakom en ungdomsgaranti för arbete eller utbildning för alla unga . Utskottet pekar i sitt betänkande på fem nyckelområden som kan bidra till att komma till rätta med arbetslösheten, framför allt bland ungdomar. Ett tätare nordiskt samarbete genom ett större och bredare erfarenhetsutbyte kan bidra till att skapa nationell nytta genom en arbetsmarknad där unga människor kan komma in och avancera mer individuell hjälp till den som söker jobb incitament för att utbilda sig matchning av de ungas kompetens för jobben att skapa nya jobb genom att det blir enklare att starta och driva företag. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom föreslog utskottet att ministerrådet utarbetar en gemensam strategi för att möta ungdomsarbetslösheten i de nordiska länderna med fokus på tre huvudområden: utanförskap, utbildningsområdet samt tillväxt och företagande samt att ministerrådet följer upp strategin med effektanalyser av de insatser som gjorts (rekommendation nr 10). Infrastruktur antog en rekommendation till de nordiska regeringarna om att utarbeta en gemensam nordisk handlingsplan för klimatvänlig transportpolitik (rekommendation nr 17/2008). I ministerrådets meddelande om rekommendationen hänvisas till att kommer att fokusera på energieffektivisering inom fiskerisektorn och projekt under globaliseringsinitiativet Energi och Transport. liksom miljö- och naturresursutskottet ställde sig i betänkandet över meddelandet frågande till att det enbart hänvisas till projekt som initierats i Nordiska ministerrådets regi då rådets rekommendation tar sin utgångspunkt i att de nordiska länderna gemensamt bör arbeta fram en handlingsplan för hur man gemensamt kan bidra till en minskning av miljöfarliga utsläpp inom transportsektorn. Utskotten ställer sig positiva till de initiativ som ministerrådet har satt i gång, men anser att det skulle underlätta nationella insatser om det fanns en nordisk handlingsplan som fokuserar på de utmaningar som med fördel kan lösas gemensamt, och beklagar att det inte finns några pågående initiativ vad gäller energieffektivisering inom tågtransportsektorn. Representanter för de båda utskotten deltog i det nordisk-baltiska transportministermötet i . Vid mötet framkom att ministrarna generellt var negativa till att skapa en gemensam handlingsplan eftersom man ansåg att det informella NB8-samarbetet var ett forum för erfarenhetsutbyte och att infrastrukturfrågor är mer relevanta att resa bilateralt och med EU, samt inom Nordliga dimensionens partnerskap för transportsamarbete. Vidare anförde ministrarna att det skulle vara svårt att följa upp en handlingsplan eftersom det inte finns gemensamma nordiska medel för transportsamarbete. Utskotten har redan tidigare påpekat att detta kunde bli en konsekvens av att det formella nordiska samarbetet inom transport och infrastruktur upphörde i samband med strukturreformen av 2005 då ministerrådet för transportfrågor lades ned. Utskotten har i tidigare betänkanden pekat på vikten av att omvärdera detta beslut då det förhindrar ett utökat samarbete för att förändra och förbättra transporterna och infrastrukturen gemensamt i de nordiska länderna. Utskotten avskrev rekommendationen med motiveringen att det var mer ändamålsenligt att återkomma med ett mer stringent och spetsigt förslag. Utskotten anser att det finns ett stort behov av gemensamma nordiska insatser och en nordisk handlingsplan inom det transportpolitiska området. har tillsammans med miljö- och naturresursutskottet arbetat med frågan om sjöfartssäkerheten i . Behandlingen av frågan har redovisats under avsnittet om miljö- och naturresursutskottet. EU:s jordbrukspolitik har tillsammans med Miljö- och naturresursutskottet utarbetat ett gemensamt uttalande från om EU:s jordbrukspolitik. I uttalandet lyfter utskotten fram vikten av att se över stödformerna, säkra bärkraftighet och livsmedelssäkerhet samt behovet av ökade insatser inom forskning och utveckling. Medlemmarna i den konservativa gruppen samt den vänstersocialistiska gröna gruppens representant i näringsutskottet ställde sig inte bakom uttalandet. Kunskapstriangeln och kultur- och utbildningsutskottet etablerade ett gemensamt underutskott för den s.k. kunskapstriangeln utbildning, forskning och innovation. Ett första möte mellan de båda utskotten och Nordiska ministerrådets högnivågrupp för översyn av det nordiska samarbetet inom forskning och innovation arrangerades . uppfattning är att en av arbetsuppgifterna för underutskottet bör vara att se närmare på vilka resultat som uppnåtts med de medel som tillförts inom det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet och att bevaka kommersialiseringen och hur mycket företagande och handel detta gett upphov till. Utländska arbetstagare i har i likhet med medborgar- och konsumentutskottet och välfärdsutskottet lämnat inspel till yttrande över en remiss från det norska om ändringar i reglerna om bosättningsregistrering av utländska arbetstagare i . Samarbetet 2012 I enlighet med den av plenarförsamlingen antagna nya arbetsordningen kommer näringsutskottets arbetsområde fr.o.m. 2012 att omfatta även forskningsområdet som funnits inom kultur- och utbildningsutskottets ansvarsområde. Utöver innovations- och forskningsfrågorna kommer näringsutskottet att prioritera frågor om gränshinder för näringslivet och fortsätta att följa upp frågorna om infrastruktur, transport och sjöfart samt energifrågorna. Vidare kommer utskottet att fokusera på frågor om grön tillväxt och teknologi samt det kunskapsbaserade näringslivet. hanterar frågor som berör välfärd, sjukvård, hälso- och socialpolitik, bostäder och byggande. Andra områden som behandlas i utskottet är handikappsfrågor, familj, barn- och ungdomsfrågor samt narkotika och alkohol. Svenska medlemmar har varit (S), (S), (M) och (KD). Samarbetet 2011 valde 2011 att närmare studera de bostadsområden i de nordiska länderna som har stora sociala problem och hur man kan motverka segregering, arbetslöshet och social utslagning. Utskottets ambition var att fokusera på hur dessa bostadsområden uppstår, vem som ansvarar för boendemiljön och hur människor som bor i dessa områden mår fysiskt och psykiskt. Man hade för avsikt att träffa kommunpolitiker, socialarbetare, polis och intresseorganisationer för att få en så heltäckande bild som möjligt av dessa frågor. Utskottet arbetade också vidare med gränshindersproblematiken på social- och hälsoområdet, ungdomsarbetslösheten i de nordiska länderna, sjukvårdsfrågor, psykiatrivården för barn och unga i samt äldres psykiska hälsa. Utskottet uppmärksammade och följde även de nordiska statsministrarnas globaliseringsinitiativ på relevanta områden. Huvudtema 2011 De nordiska länderna har väl utvecklade välfärdsmodeller som bygger på solidaritet och respekt mellan människor, oavsett härkomst, ålder eller religionstillhörighet. Det finns dock stora grupper av människor i våra nordiska samhällen som av olika anledningar riskerar att hamna i ett permanent utanförskap. gav den dåvarande danska regeringen ut rapporten tilbage til samfundet: Et opgør med parallelsamfund i . Med utgångspunkt från rapporten beslutade välfärdsutskottet att huvudtemat skulle vara Hur kan vi motverka ghettoisering i nordiska bostadsområden. Även om det, inte minst från de svenska medlemmarna, uttrycktes starka reaktioner i utskottet mot att använda termen ghetto i stället för t.ex. socialt utsatta områden, ansåg utskottet att detta var både viktiga och utmanande frågor att arbeta med. Det överordnade syftet var att komma fram till konkreta förslag till åtgärder som kan förbättra livssituationen för människor som bor i dessa områden. Utskottet besökte och i samt Gellerupparken och Mjölnerparken i i syfte att på plats få värdefull information från ansvariga kommunpolitiker, representanter för skolväsendet, polisen, socialförvaltningen, Arbetsförmedlingen, boende samt lokala frivilligorganisationer och näringsidkare. Utskottet bjöd även in till diskussioner med ansvariga nordiska ministrar och sakkunniga på området, däribland hälso- och omsorgsminister , integrationsminister samt statssekreterare , . Med hänvisning till frågornas bredd och komplexitet utsåg välfärdsutskottet en arbetsgrupp med mandat att utarbeta underlag till ett utskottsförslag som kunde presenteras på 63:e session i . Från den svenska delegationen ingick (S) och (M) i arbetsgruppen. Utifrån de möten och diskussioner utskottet hade fokuserades arbetet på frågor som rörde skola och utbildning, arbetsmarknad, integration, språkets betydelse, kvinnors inkludering i samhället, varierade boendeformer samt vikten av ett aktivt föreningsliv och engagerade frivilligorganisationer. Utskottets arbete resulterade i ett förslag innehållande tio punkter där man rekommenderar att bl.a. utveckla en integrationsbarometer i , att utveckla en nordisk hälsoplan med fokus på sociala skillnader inom hälsoområdet, att ta initiativ till en konferens som analyserar sociala stöd- och trygghetsordningars effekt på deltagande i samhälls- och arbetsliv, att kartlägga den nordiska bostadspolitiken med särskilt fokus på konkreta åtgärder för att främja varierade boendeformer i socialt utsatta områden samt att igångsätta åtgärder för att säkra en positiv språkutveckling före skolstarten (rekommendation nr 9/2011). Hälso- och socialfrågor behandlade ett medlemsförslag om ryggmärgsskador (RMS). Förslaget lades fram av den isländska delegationen och berörde då huvudsakligen utarbetandet av en nordisk rapport med förslag på hur såväl forskningen som behandlingsformerna av ryggmärgsskador kunde förbättras. Det framgick i förslaget att runt 1 000 personer i får ryggmärgsskador och att ett aktivt nordiskt samarbete på detta område skulle kunna ge de som drabbas en effektivare behandling, som det skulle leda till betydande ekonomiska besparingar för de nordiska länderna. Utskottet konstaterade i sitt betänkande att det redan finns en lång tradition av nordiskt samarbete på detta område, men att det skulle vara mycket positivt om detta samarbete kunde samordnas och utvecklas än mer genom initiativ av . Utskottet var också ense om att fortbildning och ett utökat nordiskt kompetensutbyte inom denna sektor skulle innebära fördelar för både individ och samhälle. Under arbetet med betänkandet fick utskottet ta del av ytterligare relevant information som motiverade en något bredare rekommendation än den som föreslagits inledningsvis.