frsrdg · GZ04RB1 · 2012-01-01 00:00:00 — som ansvarar för penningpolitiken i ett land eller valutaområde, det vill säga fastställer en ränta för att bevara värdet på pengar. En centralbank ansvarar normalt även för att stabiliteten i betalningsväsendet kan upprätthållas och ger ut kontanta betalningsmedel. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. Clearing Betalningsutjämning eller kvittning av ömsesidiga fordringar mellan banker. som har tillstånd att på kunders vägnar bedriva clearing. Kallas också för clearingorganisation. Compliance Efterlevnad av externa och interna regelverk. compliancefunktion ska säkerställa att organisationen följer relevanta lagar och regler. Dagslån Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i . Derivatinstrument Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. ECB, Europeiska Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Målet för ECB:s penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Högsta beslutsorgan är , som utgörs av de sex direktionsledamöterna i och cheferna för de nationella centralbankerna i de länder som har infört euron. ECB:s allmänna råd Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. Centralbankerna är företrädda i EFK av vice centralbankschefer. Emittent Finansiell institution som ger ut värdepapper. ESRB, Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. som för register över de allra flesta aktier och räntebärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande papper. Finansiella marknader Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Finansiell stabilitet Tillstånd då det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Finansiellt system Samlingsbegrepp för ett system som omfattar banker, försäkringsbolag och andra finansiella aktörer samt finansiella marknader och den finansiella infrastruktur i form av tekniska system, dess regler och rutiner som krävs för att göra betalningar och utbyta värdepapper. Till det finansiella systemet räknas även det finansiella regelverket i form av lagstiftning, regleringar och andra normer. myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Finjusterande transaktioner Transaktioner som använder för att dra in överskottslikviditet från bankerna eller ge bankerna möjlighet att låna pengar mot säkerhet hos för att hålla dagslåneräntan stabil och nära reporäntan. FSAP, Financial Sector Assessment Programs Program för utvärdering av myndigheter, lagstiftning och tillsyn som () använder för att granska och analysera den finansiella sektorn i ett land. Programmen är obligatoriska för 25 utvalda länder med stora finansiella sektorer. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet för att belysa sårbarheter samt utveckla, samordna och införa internationella regleringar och tillsyn. Guld- och valutareserv reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att vid behov försvara värdet på den svenska kronan och ge nödkrediter till solventa banker som får problem. IMF, Organ som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 185 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Inflation Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation. Inflationsmått Statistiskt mått på inflation, se exempelvis KPI eller KPIF. Interbankmarknaden Marknad där bankerna handlar räntor och valutor sinsemellan. Kapitalmarknad Samlingsnamn för aktiemarknad, kreditmarknad och derivatmarknad. KPI, konsumentprisindex Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . inflationsmål är uttryckt i termer av den årliga procentuella förändringen i KPI. KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Se KPI. Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i bostadsräntorna. Kärnprimärkapital Primärkapital med avdrag för kapitaltillskott och reserver som får ingå i kapitalbasen som primärt kapital enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar. LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Likviditet Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Likviditetsstöd Åtgärder som en centralbank kan vidta för att stödja ett eller flera finansinstituts betalningsförmåga på kort sikt i syfte att undvika en allvarlig störning i det finansiella systemet och stärka förtroendet för betalningsväsendet. Makrotillsyn Åtgärder för att upptäcka, övervaka och förebygga risker i det finansiella systemet som hotar den finansiella stabiliteten. Medieakademin Samarbetsprojekt mellan , , och NFO Infratest (numera TNS Gallup) som bland annat gör en årligt återkommande undersökning som mäter förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Modifierad duration Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan stiger . NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar. Dess slutgiltiga utformning var inte bestämd . utgick i sina bedömningar från ett förslag som presenterades av . Obligation Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av stat, kommun, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. Obligation har lång löptid, . Obligationens nominella belopp återbetalas när löptiden gått ut, och får innehavaren av obligationen periodiska utdelningar (räntor). Penningmarknad Den del av kreditmarknaden där man handlar med instrument som har en löptid på mindre än , till exempel statsskuldväxlar och certifikat. En av penningmarknadens viktigaste funktioner är att säkra tillgången till likviditet för banker och andra finansiella institut. Penningpolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet i ekonomin. Penningpolitisk motpart med säte eller filial i som är deltagare i och som har tillgång till kreditfaciliteter hos . kan kreditinstitut som valt att inte delta i bli begränsade penningpolitiska motparter för att få tillgång till kreditfaciliteterna. Primärkapital Eget kapital reducerat med föreslagen utdelning, uppskjutna skattefordringar och immateriella tillgångar (till exempel goodwill). I primärkapitalet får också vissa typer av förlagslån ingå. Prisstabilitet Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . Recession Avmattning i ett lands ekonomiska utveckling. Repa, repotransaktion Återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av bankerna. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får alltså då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. Före den finansiella krisen utfördes reporna vanligtvis . Från engelskans repurchase agreement. Reporänta viktigaste styrränta genom vilken kan styra de korta marknadsräntorna med avsikt att påverka inflationen. Bankerna betalar reporänta när de lånar pengar i via repotransaktioner. Resursutnyttjande Anger i hur stor utsträckning produktionsresurserna arbete och kapital används. direktion Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige med mandatperioder på fem eller . Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Riksbankscertifikat Värdepapper med kort löptid som ges ut av i syfte att vid behov dra in överskott av likvida medel. Riksbanksfullmäktige Elva ledamöter och lika många suppleanter som utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet och beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. Riksbankslagen Lagen (1988:1385) om riksbank som fastställer mål och arbetsuppgifter. Riskpremie Extra avkastning som investerare kräver i kompensation för att de tar högre risk. Riskvägda tillgångar Tillgångar på balansräkningen och åtaganden utanför balansräkningen summerade, värderade och riskvägda enligt gällande kapitaltäckningsregler. , betalningssystem Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. Räntenetto Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Räntepunkt Hundradels procent. 100 räntepunkter motsvarar således . Ränterisk Risk för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. SCB, Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . SDR, Special Drawing Rights eller särskilda dragningsrätter Reservtillgång som skapats av IMF för tilldelning till medlemsländerna. Värdet på SDR beräknas som en korg av dollar, euro, yen och pund. Seignorage Inkomster som en centralbank får på sin sedel- och myntutgivning. Motsvarar avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnad för kontanthantering. Sharpekvot Mått på en portföljs riskjusterade avkastning. Beräknas som portföljens avkastning utöver den riskfria räntan i relation till dess risk mätt som standardavvikelse. undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av masskommunikation (JMG), samt offentlig sektor (CEFOS) vid . SNS, och Samhälle Politiskt oberoende ideell förening bestående av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. Har som mål att genom forskning, möten och bokutgivning bidra till debatt och beslut i samhällsfrågor som baseras på vetenskap och saklig analys. Standardavvikelse Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Om de olika värdena ligger samlade nära medelvärdet blir standardavvikelsen låg, medan värden som är spridda långt över och under medelvärdet ger en hög standardavvikelse. Beräknas genom att bilda differenserna mellan varje värde och medelvärdet, kvadrera dessa differenser, summera dem, dividera summan med antalet värden och därefter dra kvadratroten ur resultatet av divisionen. Stresstest Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft bankerna, hushållen eller andra enheter har mot oväntade och negativa händelser. Styrräntor Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. I är det reporäntan samt in- och utlåningsräntan till banksystemet. Swapavtal Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. VaR, Value-at-Risk Statistisk metod som beskriver den största potentiella förlust vid en investering som med viss sannolikhet kan uppstå . Används för att mäta risken i en specifik tillgång eller i en portfölj av tillgångar. Valutakurs eller växelkurs Värdeförhållande mellan två valutor, det vill säga det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan. Kallas också valutakurs. Valutapolitik Åtgärder som en centralbank vidtar för att påverka den egna växelkursen i förhållande till andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen huruvida växelkursen ska vara rörlig eller fast. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken inom ramen för det beslutade systemet. Valutareserv Se guld- och valutareserv. Valutaswap Se swapavtal. Volatilitet Begrepp som beskriver hur mycket priset på en finansiell tillgång varierar. Ju mer tillgångens värde rör sig upp och ned desto högre volatilitet har tillgången. Mäts vanligen som standardavvikelse för tillgångens avkastning och används för att mäta marknadsrisken hos tillgången. ORDLISTA 2011/12:RB1 16.42 2011/12:RB1 ORDLISTA 16.42 Per riksbankschef riksbankschef riksbankschef