frsrdg · H004RS1 · 2012-10-08 00:00:00 — ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1. upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2. utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3. upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4. besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5. ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av . 6. ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7. svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämndmyndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till samt 8. utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämndmyndigheter. ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ska träffa en överenskommelse med var och en av nämndmyndigheter om förvaltningens kanslistöd till nämndmyndigheten. får efter samråd med nämndmyndigheten träffa överenskommelse med en annan myndighet under om att den myndigheten ska lämna kanslistöd till nämndmyndigheten. En sådan överenskommelse får även träffas med en domstol eller en förvaltningsmyndighet under regeringen. När lämnar kanslistöd till en nämndmyndighet ska förvaltningen beakta nämndens intresse av oberoende. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning LAGTEXT 2012/13:RS1 16.42 2012/13:RS1 LAGTEXT 16.42 Riksdagsstyrelsen gav i uppdrag att genomföra en översyn av regleringen av nämnder. Översynen genomfördes som en enmansutredning och redovisades , Reglering av nämnder (2009/10:URF2). Enmansutredaren hade bl.a. i uppgift att pröva förutsättningarna för ett enhetligt regelverk för nämnderna. I sitt betänkande presenterade enmansutredaren ett förslag till en generell lag för nämnder. Remissinstanserna välkomnade översynen och hade i flera avseenden inte några invändningar mot detaljförslagen men ifrågasatte behovet av och ändamålsenligheten med en gemensam reglering. Vidare hade ytterligare frågor väckts som hör samman med nämnderna, bl.a. frågor om arvodering och förordnande av ordförande, ledamöter och sekreterare. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter respektive nämnds uppdrag och verksamhet. I den mån det var möjligt skulle bestämmelserna ges en enhetlig utformning. Utredningsuppdraget genomfördes som en enmansutredning. Utredaren överlämnade sitt förslag i utredningen instruktioner för nämndmyndigheter. Förslagen har remissbehandlats. innebar utredarens förslag att nämnden skulle bli en myndighet under regeringen. Vid remissbehandlingen framförde sådana invändningar mot förslaget som föranleder att en reglering av den nämnden utreds ytterligare. Styrelsen har uppdragit åt riksdagsdirektören att ytterligare utreda frågan. Riksdagsstyrelsen noterar att , inom ramen för sitt arbete med uppföljning och utvärdering, har beslutat att tillsätta en grupp inom utskottet som har i uppgift att följa upp val och då särskilt beakta administrativa och organisatoriska frågor som rör överklagande av val. Resultatet ska redovisas för utskottet . 2012/13:RS1 16.42 2012/13:RS1 16.42 Under lyder flera nämndmyndigheter med olika slags uppdrag och verksamhet. Det regelverk som gäller för nämndmyndigheterna är svåröverskådligt och i vissa avseenden ofullständigt. Den befintliga regleringen av varje nämnd omfattar i regel bestämmelser om vilka uppgifter nämnden har, nämndens sammansättning och förordnandetid, vilket organ som utser nämnden, beslutförhet och liknande. För nämnderna finns inga sådana generella bestämmelser om t.ex. ledningsform och verksamhetsansvar som det finns för myndigheter under regeringen i myndighetsförordningen (2007:515). För flertalet nämndmyndigheter finns dessutom brister i regleringen av arvoden, kostnadsersättningar vid resor m.m. som behöver åtgärdas. I det nuvarande regelverket saknas också författningsstöd för att överklaga nämndmyndigheternas beslut om att avslå, eller inskränka med förbehåll, en begäran om utlämnande av allmänna handlingar. har enligt 1 § lagen (2011:745) med instruktion för en skyldighet att tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet. I begreppet riksdagsorgan ingår nämnder. Nämnderna har inga egna anslag eller budgetar, utan är beroende av det stöd de kan få från för sina verksamheter. Att nämnderna står för verksamheten och för resurserna har inneburit oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 2012/13:RS1 16.42 2012/13:RS1 RIKSDAGSSTYRELSENS öVERVäGANDEN OCH FöRSLAG 16.42 organisatoriska hemvist Riksdagsstyrelsens bedömning ska som vara en myndighet under . Gällande ordning och bestämmelser prövar frågor om stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier och lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stöd enligt den förstnämnda lagen finansieras genom anslaget 6:6 Stöd till politiska partier (utgiftsområde 1). Stöd lämnas i taget räknat från . Stöd enligt lagen om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer lämnas i mån av tillgång till anslagna medel och utgår för ett kalenderår i taget. Stödet finansieras genom anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer (utgiftsområde 17). Bägge anslagen anvisas till regeringen. Regeringen tilldelar sedan anslagen. Utbetalning av stödet sköts av . Det ansågs då att nämnden borde vara en myndighet under . Skälet för den bedömningen var sammanfattningsvis att det i undantagsfall kunde förekomma tolkningstvister och att det bl.a. därför var olämpligt att en myndighet under regeringen skötte fördelningen av bidragen till partierna. I stället borde det för ändamålet utses en opartisk nämnd där ledamöterna utsågs av ett riksdagsorgan. Garantier för opartiskheten skulle åstadkommas genom att ledamöterna skulle utses och genom att de skulle vara eller ha varit domare med högre domartjänst (prop. Utredarens överväganden och förslag Den ordning som gäller i fråga om anslag som finansierar det stöd som beslutar om är enligt utredaren omständlig och framstår konstitutionellt sett som märklig. Utredaren föreslår att i stället blir en myndighet under regeringen. De skäl som åberopades för att skulle vara en myndighet under handlar framför allt om opartiskheten i nämndens bedömningar. Tolkningsfrågor synes dock vara mycket ovanliga anför utredaren. Intresset av opartiskhet tillgodoses dessutom genom att nämnden är sammansatt av personer som är eller har varit ordinarie domare. Utredaren anser att övervägande skäl talar för att bör vara en myndighet under regeringen. Det innebär att regeringen ska utse ledamöter i nämnden och besluta om en instruktion för den. avstyrker av konstitutionella skäl att nämnden ska vara en myndighet under regeringen. Nämndens uppgift är att pröva frågor om ekonomiskt stöd till politiska partier och till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Rätten till stöd grundas i regel på antalet mandat vid val till . Att regleringen vilar på riksdagsval och det antal mandat som ett parti har fått medför att nämnden från principiell synpunkt har nära anknytning till och dess verksamhet. bör vara huvudman för en verksamhet som ytterst gäller upprätthållandet av det partiväsende som är grunden för folkstyret. I fråga om tolkningsfrågor framhåller nämnden att utfallet av en tolkningstvist kan bli att ett parti inte anses berättigat till bidrag. Mot denna bakgrund anser nämnden att en sådan tvist bör prövas av en myndighet under . har inga invändningar mot att blir en myndighet eller ett organ inom en myndighet under regeringen. Remissinstanserna i övrigt har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen anser att de skäl som vid tillkomst låg till grund för att nämnden skulle vara en myndighet under fortfarande har aktualitet. Styrelsen anser mot denna bakgrund att utredarens förslag nu inte ska genomföras. I denna framställning lämnar riksdagsstyrelsen, med de undantag som följer av avsnitten nedan, inget förslag om reglering av . Styrelsen har uppdragit åt riksdagsdirektören att ytterligare utreda en reglering av och återkomma till styrelsen i frågan. Nya regler för nämndmyndigheter utgångspunkter Riksdagsstyrelsens förslag Nya regler för nämndmyndigheter bör bygga på följande utgångspunkter. Samtliga nämnder ska ges nya instruktioner. De nya instruktionerna ska ges till alla nämnder med undantag för - i form av lag. Nämndernas oberoende ska värnas. Gällande bestämmelser nämnder styrs av särskilda bestämmelser i regeringsformen, riksdagsordningen, instruktioner i form av lagar och andra författningar som reglerar respektive verksamhet samt av generell lagstiftning som gäller för myndigheter eller organ som likställs med myndigheter. , , till ombudsmän och riksrevisorerna och har instruktioner i form av lag. gäller föreskriften (RFS 2009:1) med instruktion för ansvarsnämnd, vilken beslutats av riksdagsstyrelsen. finns bestämmelser i riksdagsordningen och i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter. Utredarens överväganden och förslag Utredaren föreslår bestämmelser som innebär att nämndernas instruktioner dels blir mer omfattande än vad som är fallet , dels att innehållet i sak ändras i viss begränsad utsträckning. En ny reglering för nämnder bör därför ske i helt nya instruktioner. som saknar en sammanhållen instruktion blir det fråga om en helt ny instruktion. Vid utformningen av de nya bestämmelserna har utredaren sökt vägledning i hur liknande frågeställningar har lösts för myndigheter under regeringen. Mot bakgrund av att nämnder är mycket små myndigheter har dock anpassningar gjorts, bl.a. i syfte att begränsa antalet administrativa uppgifter för nämnderna. En annan utgångspunkt för de nya bestämmelserna bör vara att nämndernas oberoende inte ska trädas för när. Intresset av oberoende varierar dock mellan de berörda nämnderna. För några av dem sammanhänger intresset av oberoende med att de har uppgifter av domstolsliknande karaktär. Detta gäller och . Även några av de övriga nämnderna har ett intresse av oberoende men av andra skäl. De nya instruktionerna bör ges i form av lag. Nämndernas intresse av oberoende talar för att deras instruktioner ska beslutas av . När det gäller har riksdagsstyrelsen med stöd av 4 § lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. meddelat föreskrift (RFS 2009:1) med instruktion för ansvarsnämnd. Bestämmelserna om nämndens verksamhet bör så nära som möjligt ansluta till vad som gäller för . Den sistnämnda nämndens instruktion har getts i form av en förordning. Intresset av att snabbt kunna anpassa bestämmelserna för till vad som gäller för talar för att låta genom riksdagsstyrelsen besluta om instruktionen så som skett beträffande den nu gällande instruktionen. Remissinstanserna Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några synpunkter på förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen delar utredarens bedömning. Nämndmyndigheternas uppgifter m.m. Riksdagsstyrelsen förslag Bestämmelser om nämndmyndigheternas uppgifter ska finnas i de nya instruktionerna. I instruktionerna ska det anges att nämnderna är myndigheter under . Gällande bestämmelser Bestämmelser om vilka uppgifter som nämndmyndigheter har finns som regel i deras instruktioner. I vissa fall är det fråga om hänvisningar till andra författningar, i andra fall anges mer direkt vad som är nämndens uppgift. När det gäller finns dock ingen instruktion. Bestämmelser om nämndens uppgifter finns i stället i riksdagsordningen, i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter samt i ett par föreskrifter som har beslutat. Utredarens överväganden och förslag I likhet med vad som gäller för de nämnder som har instruktioner bör det i de nya instruktionerna finnas en bestämmelse som anger vad nämndens uppgift är. Befintliga bestämmelser i nämndernas instruktioner bör överföras utan ändring i sak till de nya instruktionerna. bör regleringen i instruktionen göras genom hänvisning till berörda författningar. Remissinstanserna Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen delar utredarens bedömning. Ledningsform Riksdagsstyrelsens förslag Varje nämndmyndighet under ska ledas av nämnden. Gällande bestämmelser , och de tre löne- och arvodessättande nämnderna saknas bestämmelser om vilken ledningsform som gäller för nämndmyndigheten. Utredarens överväganden och förslag För myndigheter under regeringen tillämpas tre ledningsformer. De leds av en myndighetschef (enrådighetsmyndighet), en styrelse (styrelsemyndighet) eller en nämnd (nämndmyndighet). Vilken ledningsform som gäller för en specifik myndighet framgår som regel av myndighetens instruktion. I frånvaro av någon annan reglering får ledningen av nämnder anses ankomma på nämnden i dess helhet, dvs. det kollektiva beslutsorganet. För att förtydliga vad som gäller i detta hänseende bör det införas bestämmelser i nämndernas instruktioner som slår fast att myndigheten leds av en nämnd. Remissinstanserna Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några synpunkter på förslaget. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen delar utredarens bedömning. Sammansättning och kvalifikationskrav Riksdagsstyrelsens förslag I instruktionen för varje nämndmyndighet ska det finnas en bestämmelse om nämndens sammansättning. Gällande bestämmelser Frågor som rör nämndernas sammansättning är reglerade på olika sätt för nämnder. När det gäller finns bestämmelser i lagen (1993:1426) med instruktion för . Lagen (1993:1427) med instruktion för hänvisar till bestämmelser i riksdagsordningen. Samma ordning har valts i lagen (2002:1024) om lön till ombudsmän och riksrevisorerna. finns bestämmelser om sammansättningen i riksdagsordningen. De innebär att ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Samma kvalifikationskrav ställs beträffande ersättaren för ordföranden. finns bestämmelser i 3 kap. 12 § regeringsformen. Ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare och får inte tillhöra . Utredarens överväganden och förslag De bestämmelser som finns i fråga om nämndernas sammansättning och, i förekommande fall, kvalifikationskrav bör föras över till de nya instruktionerna och inte ändras i sak. Remissinstanserna Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslagen. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen har ingen annan uppfattning än utredaren. bör det i nämndens instruktion finnas en hänvisning till de bestämmelser som reglerar nämndens sammansättning. Verksamhetsansvar Riksdagsstyrelsens förslag Varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Gällande bestämmelser För nämndmyndigheter finns inga bestämmelser om verksamhetsansvar motsvarande de som gäller för myndigheter under regeringen. Utredarens överväganden och förslag För myndigheter under regeringen finns bestämmelser om verksamhetsansvar i 3 § myndighetsförordningen (2007:515). Där anges att ledningen ansvarar inför regeringen för verksamheten samt att den ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i , att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. Effektivitet Myndighetsförordningens krav på effektivitet innebär att myndigheten ska åstadkomma avsedda resultat och uppnå fastställda mål på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt utan att ge avkall på en hög kvalitet i arbetet. Att den verksamhet som bedrivs i nämnderna under är av begränsad omfattning är inte ett skäl att avstå från att ställa krav på effektivitet. Det finns heller inga principiella hinder mot att ställa ett sådant krav. Nämndernas oberoende påverkas inte av ett krav på effektivitet. I sammanhanget kan det erinras om att motsvarande krav ställs på chefer för domstolar. Att följa gällande rätt m.m. Ett annat krav som gäller enligt myndighetsförordningen (2007:515) är att verksamheten ska bedrivas enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i . Kravet innebär att myndigheter under regeringen ska fatta materiellt riktiga beslut på grundval av gällande lagar och förordningar samt att regeringsbeslut ska efterlevas. Även om inte alla nämnder har uppgifter som innebär en utpräglad rättstillämpning, innebär de redan nu gällande regelverken att nämnderna ska följa vissa förfaranderegler. Det får dessutom anses finnas ett allmänt intresse av att verksamheten bedrivs författningsenligt. Med hänsyn till den verksamhet som bedrivs i nämnderna saknas det behov av att göra dem skyldiga att särskilt iaktta de förpliktelser som följer av medlemskapet i EU. Samtliga nämnder bör vara skyldiga att se till att verksamheten bedrivs författningsenligt. Redovisning Ytterligare ett krav som myndighetsförordningen ställer på myndigheter under regeringen är att verksamheten ska redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. Mot bakgrund av förslaget att nämnderna själva ska redovisa sitt resultat i form av en årlig verksamhetsredogörelse framstår det som rimligt att nämnderna ska vara skyldiga att redovisa verksamhetens resultat på ett rättvisande och tillförlitligt sätt. Någon annan form av redovisning bör nämnderna inte vara skyldiga att sköta. Det bör i stället vara en uppgift för att sköta den redovisning som behövs. Hushållning med statliga medel Det föreslås att nämnderna ges rätt att fatta beslut om ersättningen till sina sekreterare och föredragande. Nämnderna föreslås också få en uttrycklig rätt att anlita experter. Mot bakgrund av att vissa om än begränsade ekonomiska beslutsbefogenheter föreslås gälla för nämnderna bör de också vara skyldiga att hushålla väl med statens medel. Ska nämndmyndigheter ansvara inför för sin verksamhet? Att myndigheter under regeringen ansvarar inför regeringen är naturligt. Det är regeringen som har utsett ledningen. Myndigheterna styrs genom instruktioner som ges i form av förordningar, regleringsbrev och särskilda beslut. Regeringen följer upp och kontrollerar myndigheternas verksamhet på olika sätt. När det gäller nämnder är frågan om de bör svara inför . Ett alternativ skulle möjligen kunna vara riksdagsstyrelsen eftersom ledamöterna i vissa av nämnderna utses av styrelsen. nämndmyndigheter har i samtliga fall inrättats genom lag. Nämndernas uppgifter framgår också med några få undantag av bestämmelser som beslutats i lag. Nämnderna är myndigheter under , inte under riksdagsstyrelsen. Sammantaget talar det enligt utredaren för att samtliga nämnder bör åläggas att ansvara inför för sin verksamhet. Nämnderna bör endast ha ett begränsat ansvar för redovisning. Det ansvaret bör bestå i att lämna en årlig verksamhetsredogörelse. I övrigt föreslås att ska sköta detta. Bestämmelserna om nämndernas verksamhetsansvar bör mot den bakgrunden utformas så att de upplyser om att ansvaret kan begränsas genom lag. ifrågasätter om det, med hänsyn till verksamhetens karaktär och omfattning, är ändamålsenligt med ett krav på effektivitet för nämnden. Nämnden anser att ordet effektivitet bör utgå i den föreslagna bestämmelsen eftersom formuleringen nämnden hushållar väl med statens medel tillräckligt reglerar vad som bör gälla för denna typ av verksamhet. hänvisar till ett tidigare lämnat yttrade över betänkandet Reglering av nämnder. Nämnden framhöll då att EU:s stadga om grundläggande rättigheter kräver att överklaganden av valen till ska kunna göras till en domstol. Det är väsentligt att det regelverk som styr nämndens verksamhet utformas på ett sådant sätt att nämndens självständiga ställning understryks och så att dess funktion som domstol inte kan ifrågasättas. I 4 § första stycket i förslaget till instruktion för nämnden föreslås en bestämmelse med den innebörden att nämnden ansvarar för verksamheten inför , om inte annat följer av bestämmelser i lag. Det framgår inte vad ansvaret närmare avses innebära. verksamhet utgörs av rättskipning. Nämndens domstolsliknande karaktär innebär att den inte ansvarar inför . Inte heller de enskilda ledamöterna i nämnden anses lyda under . Mot denna bakgrund ställer sig nämnden avvisande till en bestämmelse med den föreslagna lydelsen. anser att 4 § andra stycket i förslaget, i vilken bl.a. anges att nämnden ska se till att verksamheten bedrivs enligt gällande rätt och att nämnden ska hushålla väl med statens medel, bör utgå. Stycket ter sig enligt nämnden märkligt för en myndighet som har en domstolsliknande sammansättning och vars verksamhet endast består i att pröva rättsenligheten av dit överklagade beslut. Nämnden disponerar inte heller över några medel och kan inte påverka sina kostnader. Remissinstanserna har i övrigt inte haft några synpunkter på förslagen. Riksdagsstyrelsens ställningstagande Riksdagsstyrelsen anser i likhet med utredaren att det bör införas bestämmelser om verksamhetsansvar för nämndmyndigheter i respektive nämnds instruktion. Även om nämndernas verksamhet är av begränsad omfattning är det enligt styrelsen rimligt att krav på verksamhetsansvar ställs på nämndmyndigheter. har framhållit att nämndens domstolsliknande karaktär innebär att den inte ansvarar inför och att inte heller de enskilda ledamöterna i nämnden anses lyda under . Nämnden anför även att det av utredarens förslag inte framgår vad verksamhetsansvaret i 4 § första stycket i förslaget avses innebära. Domstolars och förvaltningsmyndigheters självständighet i sin dömande och beslutsfattande verksamhet följer av grundlag (11 kap. 3 § och 12 kap. 2 § regeringsformen). Det står därför klart att i de ärenden där nämnder fattar beslut i sak är de oberoende i förhållande till . Nämnderna är dock även ledningsorgan i respektive nämndmyndighet och bör som sådana ha det administrativa ansvaret för den verksamhet som bedrivs i nämnderna. nämnders självständighet i förhållande till i ett enskilt ärende som nämnden bestämmer hindrar alltså inte ett administrativt verksamhetsansvar inför den som gett nämnden dess uppdrag, dvs. Med hänsyn till vad har anfört föreslår dock riksdagsstyrelsen att det övergripande verksamhetsansvaret för nämnderna formuleras så att nämnden ansvarar för verksamheten, utan att det särskilt anges inför vilket organ som nämnden ansvarar. På så sätt uppstår inga oklarheter när det gäller nämndernas oberoende i förhållande till för beslut i icke-administrativa frågor.