frsrdg · GZ04RS2 · 2012-01-01 00:00:00 — Dessutom förvaltas fastigheter med övernattningsbostäder som disponeras av ledamöter samt ett antal bostadsrättslägenheter. I förvaltningens fastighetsbestånd ingår även som är en donationsfastighet som främst används för talmannens representation. strävar efter att erbjuda ändamålsenliga arbetsrum, sammanträdesrum och övriga lokaler för arbete. Ledamöter som har sin bostadsort mer än från erbjuds övernattningsbostäder. Antalet övernattningsbostäder som tillhandahåller är färre än antalet ledamöter som har rätt till övernattningsbostad. Av denna anledning kan en ledamot få ersättning för sin kostnad för en övernattningsbostad i . ska ha en bra inredning med ett gott inomhusklimat och de ska vårdas med hög medvetenhet om bl.a. energi, miljö och kulturhistoriska aspekter. Flera av byggnaderna utgör en central del av det svenska demokratiska kulturarvet. Dessa ska vårdas och bevaras så att de kan visas upp för allmänheten. har ett stort antal åtgärder vidtagits för att vårda och bevara fastighetsbeståndet. hade hyresintäkter från lokaler med en total omfattning . Detta var ca mindre än föregående år på grund av renoveringsplanen. Lokalerna är placerade i gatuplan främst i fastigheterna i . Uthyrningen gav en intäkt på . Hyrorna är satta på marknadsmässiga grunder. I den följande sammanställningen särredovisas de kostnader som kan hänföras till intäkterna för uthyrning av lokaler i fastigheter. Tabell 32 Särkostnader och intäkter för fastighetsverksamheten (tkr) 2011 2010 2009 Intäkter Hyror 17 404 18 961 18 366 Övriga intäkter 26 92 90 Summa 17 430 19 053 18 455 Löner 1 395 1 248 1 231 Administration 3 6 58 Planerat underhåll 38 864 514 Felavhjälpande underhåll 273 166 216 Medier 1 434 1 514 1 361 Skötsel 38 49 52 Summa 3 181 3 847 3 432 Överskott 14 249 15 206 15 024 De lägre kostnaderna 2011 för planerat underhåll beror på omprioriteringar och inställda renoveringar. De minskade hyresintäkterna 2011 beror på renoveringsarbetet i kvarteret . har riksdagsstyrelsen gett förvaltningen i uppdrag att ta fram en långsiktig lokalstrategi för verksamhet i fastigheterna. Styrelsen har även tillsatt en beredningsgrupp för fastighetsfrågor under ledning av talmannen. Arbetet med renovering av kvarteret , del B, har fortskridit och byggnadsarbetena har påbörjats. Första etappen av renoveringen och tillgänglighetsanpassningen av Andra kammaren har genomförts och arbete har även påbörjats med planering och projektering av renovering av kvarteret /Vulcanus (ledamotshuset). Dessutom har ca 16 000 ritningar ur ritningsarkivet digitaliserats. Konst och inredning Förvaltningen ska vårda och bevara konstsamling och inredning. Konstsamlingen omfattar ca 4 000 konstverk varav huvuddelen utgörs av svensk 1900-tals konst. Samlingen består av såväl måleri och skulptur som teckningar och textilkonst. Särskilda konstvisningar arrangeras regelbundet för allmänheten och speciella grupper. Förvaltningens eget snickeri ansvarar för reparation och underhåll av möbler och inventarier. Ståndsprotokoll Sektionen för publicering och digitalisering inom har till uppgift att transkribera handskrivna protokoll från ståndsriksdagarna och ge ut dem i tryckt form de s.k. ståndsprotokollen. Protokollen efterfrågas framför allt av forskare, släktforskare och hembygdshistoriker. Vid sektionen leds och samordnas även arbetet med att digitalisera äldre riksdagsdokument. publicerades Prästeståndets riksdagsprotokoll 17551756. Myndighet och arbetsgivare uppdragsområde E Översiktlig beskrivning Arbetet inom uppdragsområdet syftar till att ska vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare för att på bästa sätt kunna stödja den parlamentariska processen. Detta ska uppnås genom god kompetensförsörjning, en väl fungerande verksamhetsplanering och uppföljning samt en hög standard i budgethantering och redovisning, upphandling, miljö och annan myndighetsverksamhet. Till området hör personalrelaterade uppgifter som t.ex. rekrytering, kompetensutveckling, arbetsmiljö och företagshälsovård; it-relaterade uppgifter som till exempel kammar- och konferensteknik, klientplattform, nätverk, system, helpdesk, telefoni samt drift och service av datorer. Vidare ingår vissa fastighetsrelaterade, ekonomiadministrativa och förvaltningsjuridiska uppgifter. Förvaltningsgemensamma uppgifter som t.ex. strategiarbete och planering, miljöledning, krishantering och beredskap ingår också i detta uppdragsområde. uppdrag att svara för information till allmänheten om EU ingår i området liksom det stöd förvaltningen svarar för gentemot myndigheter och nämnder. Uppdrag och omfattning uppdrag inom detta område är att vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. prioriterade riksdagsstyrelsen teknisk utrustning till ledamöterna inom detta område. Organisatoriskt omfattar uppdragsområdet bl.a. personal- och ekonomienheterna, juridiska enheten, EU-upplysningen, delar av it-enheten och ett antal gemensamma funktioner för hela förvaltningen. Sammanfattande resultatuppföljning Resultat uppdragsområde E Förvaltningen har varit en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare och genomfört de olika verksamheter som ligger inom uppdragsområde E på ett bra sätt. Arbetet med att utveckla som myndighet, Färdplan 2014, har påbörjats och ska vägleda förvaltningens utvecklingsarbete . Prioriteringen av teknisk utrustning till ledamöterna har genomförts väl och fokuserats på mobila lösningar. It-enhetens arbete har koncentrerats på att slutföra de satsningar i den grundläggande it-infrastrukturen som gjorts för att ska ha en modern och säker it-miljö. När det gäller arbete med tillgänglighet för funktionshindrade visar en undersökning att förvaltningen är en av endast fem myndigheter i landet som lever upp till samtliga 13 kriterier för tillgänglighet. fastställdes nya miljömål för perioden 20122015 och förvaltningens miljöpolicy reviderades. Riksdagsdirektören har beslutat om en process som innebär förändringar i arbetet med intern styrning och kontroll. Tabell 33 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde E (tkr). 2011 Andel 2010 Andel Intäkter 22 328 3 776 Kostnader --276 272 229 364 Nettokostnad 256 944 225 588 Totalt 253 944 225 588 Skillnaden mellan åren beror främst på att hyresintäkter och större kostnadsposter inom fastighetsverksamheten flyttats till uppdragsområdet. Färdplan 2014 Efter förankring i riksdagsstyrelsen beslutade riksdagsdirektören om inriktningen av arbetet med att utveckla som myndighet. Projektet, som kallas Färdplan 2014, ska vägleda förvaltningens utvecklingsarbete . Färdplanen består av ett stort antal delprojekt som kan delas in i fyra huvudområden: styrning, organisation, den attraktiva arbetsplatsen och kommunikation. Delprojekt startas och genomförs successivt . Uppföljning av verksamheten Den serviceenkät som genomfördes visar att ledamöterna när det gäller teknisk utrustning är mest nöjda med den mobiltelefon och de mobiltjänster som förvaltningen tillhandahåller. Ett tydligt missnöje finns däremot med täckningen för det mobila bredbandet. Friskvården får högt betyg av ledamöterna medan företagshälsovården minskat i betygsindex . medarbetarenkät besvarades av av medarbetarna jämfört vid den förra undersökningen 2008. SCB som gjort undersökningen använder en modell med nöjd medarbetar-index (NMI) för att analysera resultatet. Betygsindex kan variera mellan 0 och 100 och gränsen för nöjd går vid 55 medan betyget 75 eller högre kan tolkas som mycket nöjd. Betyg under 40 klassas som inte nöjd. Helhetsbetyget som medarbetarna i ger sin arbetsplats är 64 vilket är ett högt betyg jämfört med andra myndigheter, enligt SCB. Högst betyg ger medarbetarna trygghet (84) och arbetstillfredsställelse (74). De faktorer som SCB:s analysmodell pekar ut som prioriterade i ett förbättringsarbete är kompetensutveckling och delaktighet/information. Arbetet med att förbättra dessa områden har inletts. Information om EU EU-upplysningen har uppdrag att ge allmänheten opartisk och allsidig information om EU, medlemskap och EU-arbetet i . Informationen sker via EU-upplysningens webbplats, svarsservice (telefon och e-post), trycksaker och utbildningar. Det totala antalet förfrågningar till EU-upplysningens svarsservice har minskat något jämfört med året innan. Antalet e-postförfrågningar har däremot ökat. Tabell 34 Antal uppdrag till EU-upplysningens svarsservice 2011 2010 2009 Telefonsamtal 1 646 2 283 5 005 varav interna samtal 47 89 92 E-postförfrågningar 3215 2 847 3 195 Fax och brev 9 23 35 Totalt 4 870 5 153 8 235 Det stora antalet förfrågningar 2009 beror på att var ordförandeland och att EU-frågorna därmed fick mera fokus i den allmänna debatten. har EU-upplysningens webbplats gjorts om från grunden för att svara mot dagens användarbehov och informationskrav. Språk och funktionalitet har varit prioriterade områden i arbetet med den nya webbplatsen som lanserades . Tabell 35 Antal besök på webbplatsen 2011 2010 2009 486 875 657 863 796 571 har en utvärdering av EU-upplysningens svarsservice påbörjats. Arbetet ska vara klart . It-stödet till ledamöter och anställda It-enheten ansvarar för it-system och ska tillhandahålla den service och de redskap som ledamöter och anställda behöver när det gäller teknik, utrustning och programvaror. Kostnader för it-verksamheten, förutom de som är direkt kopplade till tv-sändningar, kammar- och informationssystem, redovisas inom detta uppdragsområde. Förutsättningar för ett väl fungerande it-stöd med hög driftsäkerhet och tillgänglighet är bl.a. tydliga krav på leveranser, effektiv organisation och en god överblick som ger möjlighet till nödvändiga prioriteringar när det gäller strategiska val och operativa beslut inom it-området. För att värdera effektiviteten i verksamheten har det genomförts analyser av volymer av olika typer av tekniska utrustningar (tjänster) och jämförelser med branschstandard. Antalet registrerade användare av tjänsterna har använts som bas för jämförelsen. Tabell 36 Utrustning för arbetsplatser och datoranvändare, antal 2011 2010 2009 Registrerade användare 1 617 1 658 1 647 Bärbara datorer 1 375 1 313 930 Stationära datorer 735 1 218 1 691 Nätverksskrivare 188 233 248 Lokala skrivare 839 864 938 Fasta telefoner 1 340 1 693 1 344 Bärbara telefoner 234 185 220 Mobila telefoner 1 092 887 816 Fax Mobilt bredband 905 749 496 Användare som synkroniserar mobiltelefon Administrerade klientapplikationer 351 458 383 har it-enheten haft i uppdrag att förnya tekniska miljö. märks resultatet av fleråriga satsningar på grundläggande teknik inom datanätverk, telefoni, serverteknik, lagringslösningar, datahallar och arbetsplatsstöd. Dagens plattform är modern, säker och anpassad för att klara morgondagens krav. Resultatet av arbetet med att förnya arbetsplatsstödet kan ses i några av de redovisade nyckeltalen. En del av uppdraget har varit att göra arbetsplatsen mer mobil. Fler användargrupper har fått tillgång till mobiltelefoner och bärbara datorer i stället för stationära datorer och fasta telefoner. har också satsat på att förbättra tillgången till Internet utanför kontoret, vilket visar sig i ökningen av antalet mobila bredband. It-enheten har i samarbete med enheten för riksdagstryck tagit fram en standard för skrivare som bygger på ny teknik. Grundtanken är att utnyttja färre, större och centralt placerade utskriftsstationer. Den nya standarden visar sig i ett minskat antal utskriftsenheter. startades också en utvärdering av mjukvaran till skrivarna som kommer att möjliggöra ekonomiska samt säkerhets- och miljömässiga fördelar. Inom ramen för Färdplan 2014 har ett arbete för en ny it-strategi inletts . Stöd till myndigheter och nämnder , ombudsmän () och är alla myndigheter som lyder under . Vid sidan av myndigheterna finns även ett antal nämnder. Av riksdagsordningen framgår att har till uppgift att stödja myndigheter i vissa frågor. Förvaltningen har lämnat service och administrativt stöd i olika utsträckning till vissa av riksdagsorganen. Stödet har främst avsett ombudsmän () i form av ekonomiadministration, viss löneadministration, lokaler, teknisk utrustning och it-tjänster. informationsresurser och servicefunktioner är tillgängliga även för JO:s tjänstemän, som utnyttjar både låneservicen och framför allt de juridiska databaserna. Vissa begränsade administrativa resurser har ställts till förfogande för nämnder. Tabell 37 nämnder, sammanträden, ledamöter och kostnader (tkr) Antal sammanträden Antal ledamöter m.m. (inkl. soc. Övriga kostnader Summa kostnader 3 7 110 110 2 4 85 1 86 5 4 163 4 167 5 4 130 3 133 till ombudsmän och riksrevisorerna 3 4 130 5 135 22 5 511 368 879 Totalt 2011 40 28 1 129 381 1 510 Totalt 2010 45 28 1 116 209 1 325 Totalt 2009 21 28 910 68 978 avslutades då utredaren överlämnade betänkandet Reglering av nämnder (2009/10:URF2) till riksdagsstyrelsen. Efter utredningen har ytterligare frågor väckts och förslagen har bearbetats vidare . Personalfrågor Antalet anställda inom med en tillsvidareanställning eller ett vikariat var 654 vid utgången av 2011, vilket är oförändrat jämfört med men färre än 2009 (671). Antalet årsarbetskrafter uppgick till 602, vilket också är oförändrat jämfört med både 2010 och 2009. Tabell 38 Antal anställda fördelat på ålder och kön Åldersintervall Kvinnor Män Samtliga Ålder, andel av samtliga (%) Totalt antal 2010 Totalt antal 2009 < 24 år 1 4 38 26 64 10 58 78 108 76 184 28 193 195 130 101 231 35 219 207 45 34 79 12 83 78 > 62 33 95 15 100 109 Totalt 383 271 654 100 654 671 Medelåldern för de anställda var , vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med (47,). har medelåldern ökat med . Kvinnornas medelålder är 47,8 och männens . Jämfört med 2007 är det främst åldersgruppen som ökat. Då utgjorde denna åldersgrupp av samtliga anställda jämfört 2011. Minskningen sker i grupperna och . Andelen kvinnor av samtliga anställda var vid utgången av 2011 vilket är oförändrat jämfört med och något större än 2009 () Personalomsättningen var 2011, att jämföra . Personalomsättningen varierar dock mycket mellan de olika enheterna. Värt att notera är att ingen medarbetare slutat vid säkerhetsenheten och att endast en slutat vid it-enheten och två inom enheten för intern service. Det finns risker med en så låg omsättning, t.ex. vid förändrade krav på verksamheten och behov av ny kompetens. Tabell 39 Sjukfrånvaro 20072011 2011 2010 2009 2008 2007 Total sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 2,4 2,5 2,8 2,8 3,8 Långtidssjukfrånvaro () i förhållande till total sjukfrånvaro i % 34,8 37,2 41,3 45,1 57,7 Kvinnors sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 2,9 2,8 3,5 3,3 4,5 Mäns sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 1,7 2,2 1,9 2,1 2,9 Sjukfrånvaro för åldersgruppen i % av tillgänglig arbetstid 0,6 1,9 1,4 1,6 2,4 Sjukfrånvaro för åldersgruppen i % av tillgänglig arbetstid 2,3 2,3 2,9 3,0 4,5 Sjukfrånvaro för åldersgruppen eller äldre i % av tillgänglig arbetstid 2,6 2,8 2,8 2,6 3,1 Den totala sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid var 2011. I jämförelse med 2010 är det en liten minskning. Den positiva trenden med minskad sjukfrånvaro har planat ut. var 22 medarbetare långtidssjukskrivna (frånvarande på hel- eller deltid på grund av sjukdom ). Detta är oförändrat jämfört med . Det var endast 4 medarbetare som var sjukfrånvarande vilket är en minskning med 5 jämfört med . Det är positivt att sjukfrånvaron ligger kvar på en låg nivå och att andelen långtidssjuka minskar som de långtidsfrånvarande snabbare kommer tillbaka i arbete. Kompetensutveckling Inom finns olika möjligheter till kompetensutveckling. Förutom utveckling i det löpande arbetet, exempelvis genom arbete i verksamhetsövergripande projekt eller deltagande i nätverk inom sakområdet, finns seminarier och utbildningar som anordnas av förvaltningen samt reguljära kurser och utbildningar. anordnar språkutbildning både i form av kurser under arbetstid och som intensivkurser . Kurserna är öppna för ledamöter och anställda vid förvaltningen. Intensivkurserna i franska och engelska är förlagda till och samt . Totalt deltog 41 medarbetare och 64 ledamöter i intensivkurserna 2011, varav 26 medarbetare respektive 55 ledamöter i kurserna utomlands. Andra utbildningar av mer generell karaktär är projektledning som riktas till dem som ska arbeta i eller leda projekt, samt utbildning inom förvaltningskunskap och i upphandlingsfrågor. Chefer rekrytering och struktur har fem chefer rekryterats. Två av dem arbetade inom och tre kommer från andra myndigheter. Andelen kvinnliga chefer inom var vid utgången av 2011 jämfört 2009. I följande sammanställning ingår sektionschefer och chefer över den nivån. har sektionschefer inte ingått i redovisningen. På grund av detta är årets värden inte jämförbara med tidigare års värden. Tabell 40 Antal chefer fördelade efter ålder och kön Åldersintervall Kvinnor Män Samtliga Andel av samtliga (%) Totalt 2010 Totalt 2009 4 7 11 19 4 3 15 12 27 47 16 15 5 2 7 12 8 7 >59 år 6 7 13 22 10 11 Totalt 30 28 58 100 38 36 Medelåldern för chefer i var 2011 jämfört med 2010 och 2009. Liksom tidigare kan chefer delta i s.k. handledningsgrupper. En mindre grupp av chefer träffas ca under ledning av en extern ledare. Nya chefer, som saknar eller endast har liten chefserfarenhet, erbjuds utbildningen Ny som chef. har två chefer genomgått utbildningen som omfattar . Den medarbetarenkät som genomfördes omfattade bl.a. ledarskap. Chefernas uppdrag är att utifrån enkätresultatet arbeta med att förbättra och utveckla sitt chefs- och ledarskap. Avtal och förhandlingar Förutsättningarna för att man ska kunna träffa ett lokalt samverkansavtal inom utreds inom ramen för Färdplan 2014. Uppdraget ska slutredovisas . Arbetsmiljö övergripande mål för arbetsmiljöarbetet är att skapa förutsättningar för arbetsglädje, utvecklingsmöjligheter och trygghet för såväl anställda som ledamöter samt att förebygga ohälsa och olycksfall. Det systematiska arbetsmiljöarbetet () är en del av varje chefs ansvar och ska fortlöpande följas upp och minst en gång dokumenteras i en handlingsplan. Personalenheten har fortsatt att utveckla rutiner och stödmateriel för . Som ett exempel har tillgänglighetsfrågorna integrerats i skyddsronderna. Risk- och konsekvensanalyser vid verksamhetsförändringar genomförs nu på ett mer strukturerat sätt med hjälp av mallar. Vid större lokalomflyttningar avropas experthjälp från företagshälsovården. Med utgångspunkt i resultatet av medarbetarenkäten inarbetas enheternas och kansliernas åtgärder i handlingsplanerna för . Personalenheten genomför avgångssamtal med anställda som slutar. Dessa visar, liksom resultatet av medarbetarundersökningen, att medarbetarna är positiva till både arbetsmiljön och anställningsvillkoren. Den uppdatering av fördelningen av arbetsmiljöansvaret som påbörjades har avslutats. Likabehandling har en likabehandlingsplan tagits fram för perioden 20112013. Planen inbegriper samtliga diskrimineringsgrunder och ska följas upp . Arbetet med planen har skett i samverkan med de fackliga organisationerna. Exempel på en åtgärd är att det i annonseringen till vissa bestämda anställningar framgår att kan komma att tillämpa s.k. positiv särbehandling. Friskvård Målsättningen med förvaltningens friskvård är att öka frisknärvaron, minska antalet arbetsskador och korta tiden för rehabilitering i samband med sjukskrivning. Vidare ingår att medvetandegöra och motivera ledamöter och anställda avseende betydelsen av en livsstil som minskar riskerna för fysisk och psykisk ohälsa samt stimulera och motivera till vardagsmotion. Friskvården inriktas särskilt mot att aktivera de fysiskt inaktiva både på individ- och gruppnivå. har följande åtgärder genomförts: hälsoprofiler, coachning, friskvårds- och hälsodagar, kurser och rådgivning om stress, sömn, avspänning och kost samt hjälp med att sluta snusa och röka. Vidare har det varit möjligt att styrketräna och delta i motions- och gymnastikpass. Chefer och anställda har utbildats i ett hälsofrämjande beteende. Beredskaps-, kris- och kontinuitetsplanering Beredskaps- och krisplanering har genomförts och arbetet med att ta fram kontinuitetsplaner för förvaltningens verksamhetskritiska it-system har fortsatt. Ett tiotal planer har fastställts av respektive systemägare och ett trettiotal planer har påbörjats och bedöms vara fastställda . deltog i Samverkans- och kärnkraftsövning (SAMÖ-KKÖ 2011). Övningen var en krishanteringsövning där organisationer på lokal, regional och nationell nivå medverkade. Syftet med övningen var att pröva samhällets förmåga att hantera konsekvenserna av en kärnkraftsolycka. Från deltog krisledningsorganisation m.fl. personer. Det övergripande intrycket är att det mesta under krisövningen fungerade väl och att krisarbetet var verklighetsnära, trovärdigt och lärorikt. Projekt (revidering av krisberedskap) avslutades genom att riksdagsdirektören fastställde krisberedskapsförmåga. Beslutet omfattar vilken krishanterings- och kontinuitetsförmåga förvaltningen ska ha, en operativ krisledningsplan samt en utbildnings- och övningsplan. Länets regionala samordningsfunktion (, räddningstjänsten, polisen och sjukvården) genomförde en övning i i samverkan med säkerhetsenheten. Övningen syftade till att utvärdera samordningen. bedöms ha fått en förbättrad krishanterings- och kontinuitetsförmåga genom fastställandet av , arbetet med och fastställandet av kontinuitetsplanerna samt deltagandet i SAMÖ-KKÖ 2011 och samordningsfunktionens övning . Miljöledningssystemet Inom miljöområdet har miljöledningssystemet etablerats och vidareutvecklats. är miljöcertifierad enligt ISO 14001. Certifieringen har varit ett viktigt steg för att skapa en god och verkningsfull styrning av miljöarbetet. Pappersanvändning och koldioxidutsläpp från anställdas resor har kraftigt minskat under den treåriga målperioden som gick ut . Målet för pappersanvändningen () har uppnåtts med god marginal. Målet för minskade koldioxidutsläpp från anställdas resor har sannolikt uppnåtts då utsläppen från flyg minskat med Målet var att utsläppen skulle minska En reell jämförelse kan göras först då tillräckliga data samlats in och valår kan jämföras med valår. Energianvändningen till uppvärmning minskade 2011 jämfört med men ökade . Elanvändningen minskade jämfört med och var oförändrad . Inga riktade åtgärder har vidtagits . Miljöarbetet vid renoveringen av kvarteret fortskrider som planerat. Målet är att miljöklassa byggnaderna enligt det svenska miljöklassningssystemet Miljöbyggnad. Miljöprogrammet för renoveringen omfattar betydligt mer än det som krävs för Miljöbyggnad. fastställdes nya miljömål för perioden 20122015 och miljöpolicyn reviderades. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning fastställdes en ny handlingsplan för tillgängligheten i . Handlingsplanen gäller för perioden 20112013 och har tolv delmål som ska utvärderas . Det övergripande målet för tillgänglighetsarbete är att ska vara en arbetsplats där personer med funktionsnedsättning kan arbeta på samma villkor som andra. Det innebär att arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykosocialt avseende. Dessutom ska personer med funktionsnedsättning kunna besöka och ta del av information på samma villkor som andra personer. Enligt Handisams enkätundersökning är en av endast fem myndigheter i landet som lever upp till samtliga 13 kriterier för tillgänglighet. Bland myndigheter som har många kundkontakter är den enda myndigheten som lever upp till samtliga kriterier. Intern styrning och kontroll arbetar med den interna styrningen och kontrollen utifrån bestämmelserna i . Vid myndigheten finns en process med fyra moment: riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Genom arbetet med riskanalyser har förvaltningen identifierat ett antal risker som bedömts vara prioriterade med utgångspunkt i att dessa kan påverka myndighetens möjligheter att genomföra sina uppdrag.