frsrdg · GZ04RR1 · 2012-01-01 00:00:00 — har beslutat om nedanstående mål för granskningsverksamheten: att inriktningen är relevant och intressant att granskningen håller hög kvalitet att granskningen når hög verkningsgrad. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning En nyhet för året när det gäller effektivitetsrevisionen var införandet av en ny besluts- och hanteringsordning av granskningsrapporterna. Dessa lämnas nu direkt till som begär ett yttrande över rapporten av regeringen . har erfarenheterna av den nya ordningen varit goda. Effektivitetsgranskningarna följer den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. Rapporterna lever upp till de kvalitetskrav som formulerats. Arbetet med extern kvalitetsbedömning av granskningsrapporter har fortsatt i samarbete med . har liksom föregående år gjort en uppföljning av de granskade myndigheternas och bolagens syn på de genomförda granskningarna. Svaren är betydelsefulla för fortsatta arbete med kvalitetssäkring. har i den årliga uppföljningsrapporten (se även kapitlet Omvärldsriktad verksamhet) redovisat sin uppföljning av åtgärder som vidtagits med anledning av genomförda granskningar. Årets uppföljning visade att granskning ger upphov till förbättringar i den statliga verksamheten. Så gott som samtliga granskningsrapporter som följts upp har medfört någon form av åtgärd. bedömning är att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. Resultatredovisningen nedan bygger på en analys av de trettio publicerade rapporterna . Fem av dessa färdigställdes men publicerades först eftersom den tidigare styrelsen inte hann slutbehandla dessa före årets utgång. Inriktningen är relevant och intressant En förutsättning för att granskningarna ska vara relevanta och intressanta är att de inriktas mot väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. Underlaget för riksrevisorernas beslut om granskningsinriktning och val av granskning kräver en väl fungerande omvärldsbevakning. Här är det viktigt att även erfarenheter och iakttagelser från den årliga revisionen utnyttjas. har granskningar genomförts inom tolv granskningsstrategier, varav tre avslutades och fyra nya påbörjades. offentliga finanser statens roll i utbildningssystemet infrastruktur på nya villkor försvarets förmåga hållbar utveckling klimat effektiv förvaltning (avslutad ) hållbara transfereringssystem (avslutad ) rättsväsendets samlade effektivitet (avslutad ) etablering och integration (påbörjad ) staten på marknaden (påbörjad ) statens insatser på skolområdet (påbörjad ) statens insatser inom hälso- och sjukvård (påbörjad ). En strategi inrymmer flera granskningar för att kunna belysa centrala frågeställningar inom ett verksamhetsområde i olika perspektiv. Strategierna bedöms ge ett mervärde i förhållande till värdet av varje enskild granskning. De samlade slutsatserna från en strategi har redovisats i Riksrevisorernas årliga rapport, och detta har också skett beträffande två av de strategier som avslutats (effektiv förvaltning och hållbara transfereringssystem). Ambitionen är fortsättningsvis att redovisningen sker i särskilda slutrapporter. Den första strategin som avslutades på detta sätt gällde rättsväsendets samlade effektivitet (Att hantera brottmål effektivt, RiR 2011:27). Genom det successiva bytet av strategier kan granskningsinriktningen löpande justeras med hänsyn till förändringar i omvärlden och därmed hållas långsiktigt relevant och intressant. I slutbetänkande (2008/09:URF3) och i behandling av denna utredning fick frågan om effektivitetsrevisionens inriktning ett stort utrymme. Här lyftes fram att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. Den ambitionen ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning . Nedan redovisas bedömning av hur granskningar kan klassificeras utifrån olika typer av effektivitetsrevision. TABELL 7 ANTAL PUBLICERADE GRANSKNINGAR OCH FÖRDELNING MELLAN OLIKA GRANSKNINGSINRIKTNINGAR 2009 2011 Granskning av 2011 2010 2009 Måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning 17 14 13 Styrning och interna processer 11 10 11 Redovisning till regering och riksdag 2 2 4 Regelefterlevnad 0 0 2 Summa 30 (25) 26 (31) 30 (31) Granskningar av måluppfyllelse avser förhållandet mellan mål och resultat. I granskningar av resursutnyttjande undersöks förhållandet mellan resurser och resultat, medan granskningar av hushållning avser kostnaderna i den granskade verksamheten. Som framgår av tabellen ovan har numera huvuddelen av granskningen en inriktning mot dessa tre typer av granskningar. utgjorde dessa granskningar av alla granskningar, och . Antalet granskningar med dessa tre inriktningar har sålunda ökat. I granskningsinriktningen styrning och interna processer ingår sådana granskningar som undersökt effektiviteten i de interna processerna hos dem som granskas. Detta är områden som har betydelse för såväl måluppfyllelse och resursutnyttjande som hushållning men där det är svårt att entydigt hänföra slutsatserna till något av dessa områden. Granskningar inriktade på redovisning till regeringen och har varit vanliga inom strategin offentliga finanser och avser främst att bedöma kvaliteten i redovisningarna. Antalet sådana granskningar har minskat . Granskningar av regelefterlevnad innebär att undersöka hur statliga aktörer följer lagar och regler utan en tydlig koppling till effektivitetsaspekter. har inte några sådana granskningar genomförts. Det bör påpekas att många granskningar omfattar flera olika aspekter på effektivitet även om de har en tyngdpunkt mot en viss typ. Denna tyngdpunkt har utgjort grunden för klassificeringen. Granskningen håller hög kvalitet granskningsrapporter ska kännetecknas av en hög och jämn kvalitet. Varje granskningsrapport ska uppfylla ett antal internt formulerade kriterier som följs upp i den interna kvalitetssäkringen. En del i kvalitetssäkringen är också den faktagranskning som genomförs för alla granskningar. Den granskade organisationen tar del av rapportutkast för att kunna korrigera eventuella sakfel samt ges möjlighet att lämna synpunkter på rapportens förslag till sammanfattning, slutsatser och rekommendationer. Förutom insatser för att under granskningens gång höja kvaliteten i en kommande granskningsrapport använder sig av flera sätt att i efterhand följa upp kvaliteten i granskningarna. Det syftar i sin tur till ett lärande och att kvaliteten utvecklas långsiktigt. Ett exempel är att vetenskapliga råd i några fall fått möjlighet att diskutera enskilda granskningar och granskningsstrategier och bidragit med värdefulla synpunkter. Ett annat exempel gäller det samarbete som inledde 2009 med om att låta forskare bedöma kvaliteten i granskningsrapporter. Den sammantagna bilden av kvalitetsbedömningarna var att rapporterna är trovärdiga och lever upp till allmänt formulerade kvalitetskrav. fanns det i vissa avseenden potential för kvalitetsförbättringar. De rörde bland annat hur analyserar, belägger och drar slutsatser om orsakssamband. Den studie som avser rapporter innebär en fördjupad analys av bland annat granskningarnas upplägg, inriktning och metodval. Den fördjupade analysen kommer att innefatta studier av förstudier som föregått granskningarna, intervjuer med berörda projektgrupper samt en enkät till ett urval projektledare. Ett tredje exempel är att inledde ett uppföljande arbete visavi de myndigheter och bolag som varit föremål för granskningen. De granskade organisationerna får i en enkät möjlighet att ge sin syn på den publicerade rapporten, hur man upplevde att granskningen genomfördes och kommunicerades, projektgruppens kunskap om det granskade området samt formerna för faktagranskning av rapportutkast. De frågor som ställs i enkäten har formen av positiva påståenden där organisationen kan ge fyra olika svar: instämmer helt, instämmer i huvudsak, instämmer till viss del samt instämmer inte. För de granskningar som publicerades och som ingick i undersökningen var bedömningen i av de inkomna svaren att man helt eller i huvudsak instämde i påståendena. Detta är en förbättring jämfört med granskningarna 2010 då instämde i påståendena på motsvarande sätt. Ovanstående visar på en allmänt positiv syn på hur har genomfört och kommunicerat granskningarna. I enskilda fall framkom en något mindre positiv syn när det gäller projektgruppens inledande kunskap om det granskade området och värdet av rapportens rekommendationer. Resultatet bedöms i stort vara tillfredsställande. Granskningen når hög verkningsgrad Målet om hög verkningsgrad innebär för effektivitetsrevisionen att de brister som uppmärksammar i sina rapporter också åtgärdas. Måluppfyllelsen följs genom den årliga uppföljningsrapporten. Uppföljningsrapporten innehåller en djup uppföljning av tio granskningsrapporter och en översiktlig uppföljning av ytterligare 62 granskningsrapporter som tagits fram inom effektivitetsrevisionen. Uppföljningen visar att så gott som samtliga rapporter medfört någon form av åtgärd. De vidtagna åtgärderna ligger oftast i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen visar på sådana förändringar. är det viktigt att framhålla att åtgärder som genomförs även kan ha andra orsaker än granskningsrapporter. Kostnader för effektivitetsrevisionen Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med . Minskningen som till viss del var planerad avsåg främst löner men även konsulter. Under avsnittet Kompetens och personal redovisas närmare utvecklingen när det gäller anställda och användningen av extern kompetens i granskningsverksamheten. Kostnaderna för och antalet timmar på effektivitetsrevision redovisas fördelat på de olika delarna i granskningsprocessen. TABELL 8 KOSTNADER FÖR EFFEKTIVITETSREVISION 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Omvärldsbevakning 24 788 21 746 18 716 Förstudier och huvudstudier 104 Efterarbete 4 341 7 332 5 364 Summa 133 158 146 520 137 954 TABELL 9 REDOVISADE TIMMAR FÖR ANSTÄLLD PERSONAL INOM EFFEKTIVITETSREVISION 2009 2011 (ANTAL) 2011 2010 2009 Omvärldsbevakning 22 628 21 217 18 784 Förstudier och huvudstudier 96 745 115 902 106 403 Efterarbete 2 015 5 167 2 026 Summa 121 389 142 286 127 213 Omvärldsbevakningens andel av de totala insatserna för effektivitetsrevision har som framgår ovan ökat . Bakgrunden är främst ett ökat behov av omvärldsbevakning till följd av arbetet med att förnya granskningsstrategierna. avslutades tre strategier och fyra nya påbörjades. Föregående år påbörjades en ny strategi. En större vikt har också lagts vid att ha ett kvalitetssäkrat underlag för riksrevisorns beslut att starta en granskning. Som framgår nedan har det gett positiva effekter på antalet förstudier och granskningar som avslutats utan publicering. Kostnaden för efterarbete, det vill säga olika aktiviteter som genomförs efter publicering för att öka kunskapen om revisionens iakttagelser, har minskat . Det beror främst på den nya besluts- och hanteringsordningen för rapporter som inte längre kräver presentationer och underlag inför styrelsens beslut. Minskningen ligger också i linje med färre antal färdigställda rapporter . Kostnader per granskningsrapport 10 KOSTNADER FöR FöRSTUDIER OCH HUVUDSTUDIER SAMT STYCKKOSTNAD PER PUBLICERAD GRANSKNING 2009 2011 (TKR) 2011 2010 2009 Upparbetade kostnader vid årets början 63 140 40 807 40 615 Årets kostnader 104 Upparbetade kostnader 65 365 63 140 40 807 Kostnad för granskningar som avslutats 804 95 108 113 681 varav publicerade granskningar 148 87 762 104 786 varav förstudier och huvudstudier som ej resulterat i rapport 656 7 347 8 895 Antal publicerade granskningar 30 26 30 Styckkostnad för granskningar som publicerats 3 393 3 658 3 789 TABELL 11 REDOVISADE TIMMAR FöR FöRSTUDIER OCH GRANSKNINGAR SAMT GENOMSNITTLIG INSATS PER PUBLICERAD GRANSKNING 2009 2011 2011 2010 2009 Upparbetade timmar vid årets början 61 920 33 029 37 880 Årets timmar 96 383 115 902 106 403 Upparbetade timmar 59 585 61 920 33 029 Timmar för granskningar som avslutats 98 718 87 011 111 254 varav publicerade granskningar 97 916 80 820 102 918 varav förstudier och huvudstudier som ej resulterat i en rapport 802 6 191 8 336 Antal publicerade granskningar 30 26 30 Snittimmar för granskningar som publicerats 3 291 3 347 3 708 Styckkostnaden och antal snittimmar för publicerade granskningar har som framgår ovan minskat. Det förklaras främst av att de resurser som lagts på granskningar som inte resulterat i rapporter har minskat. pågick totalt 32 granskningar. Internationellt utvecklingssamarbete Mål Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att det ska bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentens kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. Utvecklingssamarbetet utgår från inriktningen av politik för global utveckling och arbetar i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Det ska dessutom följa INTOSAI:s och /DAC:s vägledningar och rekommendationer i fråga om principer och metoder för kapacitetsutveckling. I varje enskilt samarbetsprojekt är det övergripande målet att samarbetspartner, genom att utveckla sin institutionella kapacitet, självständigt och uthålligt ska kunna verka inom sitt mandat som nationellt revisionsorgan. Resultatmål för projekten fastställs i årliga aktivitetsplaner vilket inbegriper stöd till våra samarbetspartner i fråga om deras bidrag i reformarbetet för bättre statlig styrning och uppföljning. Verksamheten vägleds således av flera slags mål. Möjligheterna att nå dessa mål påverkas i väsentlig grad av agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i samarbetsländerna, liksom av den allmänna utvecklingen i respektive land. Det enskilda projektet kan således ansvara endast för att dess egna resultatmål uppnås. Det är på den nivån som måluppfyllelsen bäst kan verifieras, och det är där kan redovisa projektets bidrag till utvecklingen och måluppfyllelsen på högre nivåer. Resultat och bedömning Sammanfattande bedömning Det internationella utvecklingssamarbetet har kännetecknats av en hög aktivitetsnivå. Arbetet med att förnya projektportföljen, till följd av att vissa projekt fullföljs och avslutas, har resulterat i tre nya samarbeten med revisionsmyndigheterna i , och Kosovo. Vidare har utvecklingssamarbetet med Bosnien och , , (fastlandet) och den regionala organisationen (AFROSAI-E) fortsatt i huvudsak som planerat och uppfyllt målen enligt de årliga aktivitetsplanerna. lämnades rapporten av internationella utvecklingssamarbete till . Syftet med rapporten var att informera om de projekt som bedrivits och innehållet i samarbetet samt belysa de resultat som uppnåtts. har som utgångspunkt att avvakta med eller avbryta samarbete med länder där förutsättningarna för framgång förändras. har samarbetet med och (självstyrande region i ) avslutats som en följd av sådana förändrade förutsättningar. I har inte alla aktiviteter kunnat genomföras på grund av politisk osäkerhet och oklarheter gällande den nya styrelsen på Court of Account (CoA). Måluppfyllelse per samarbetsprojekt redovisas mer utförligt nedan. infördes ett tillägg till 22 § lagen (2002:1023) med instruktion för . Genom ändringen regleras att inriktningen av det internationella utvecklingssamarbetet ska beslutas av efter samråd med Sida. och Sida har kommit överens om hur samrådsskyldigheten ska fullgöras. Ett första samrådsmöte genomfördes . Utöver det formaliserade samrådet kommer myndigheterna att fortsätta med löpande samråd i olika principiella och praktiska frågor. Vid utgången av året pågick förberedelser för att inleda förstudier hos flera tilltänkta samarbetspartner. AFROSAI-E utvecklingssamarbete med AFROSAI-E, den regionala organisationen för engelsk- och portugisisktalande revisionsmyndigheter i , har pågått och kommer, enligt nuvarande avtal, att pågå . Samarbetet sker genom AFROSAI-E:s exekutiva sekretariat och i enlighet med en strategiplan som bygger på en modell för institutionell kapacitetsutveckling utvecklad av AFROSAI-E. bidrar till att förstärka sekretariatet med tre långtidsexperter inom områdena institutionellt kapacitetsuppbyggande, effektivitetsrevision samt finansiell revision och kvalitetssäkring. Årets insatser har varit inriktade mot utveckling av en , utbildning av kommunikationsexperter och spridning av kunskap om användningen av den tidigare framtagna kommunikationshandboken samt kvalitetssäkring och strategiska ledningsfrågor. Vidare har årets aktiviteter bidragit till utveckling av riktlinjer för effektivitetsgranskningar av upphandlingsinsatser, utbildning av effektivitetsrevisorer samt utveckling av förutsättningar för införande och tillämpning av ett it-baserat revisionsverktyg. har också deltagit i fyra kvalitetsuppföljningar på några revisionsmyndigheter i . Arbetet med att revidera en handbok i effektivitetsrevision och anpassa den till AFROSAI-E:s behov och principer har påbörjats. Bosnien och Samarbetet med de fyra revisionsmyndigheterna i samarbetslandet kommer, enligt det nuvarande avtalet, att pågå . har syftet med samarbetet varit att bidra till etablering och utveckling av den nyinrättade offentliga revisionen i landet. har samarbetet fokuserat på att bidra till att skapa bättre förutsättningar hos revisionsmyndigheterna att på egen hand kunna leda och utveckla sin effektivitetsrevision i enlighet med internationella standarder och nationella mandat. insatser bedrivs dels bilateralt med respektive institution, dels samordnat för de fyra revisionsmyndigheterna. Huvuddelen av de förväntade målen och aktiviteterna har genomförts i enlighet med den årliga aktivitetsplanen. Löpande stöd i revisionsarbetet till team, operativa chefer och myndighetens ledningar har fortsatt. Därtill har inledande steg tagits för att etablera ett samarbete med företrädare för högre utbildning och forskning. Seminarier för parlamentsledamöter och medier har även genomförts. Aktiviteter för att stärka myndigheternas ledningskapacitet och interna processer är en del av det utfasningsarbete som inletts inför projektets avslut . För att säkra resultaten från det mångåriga projektsamarbetet har även samarbetet mellan och revisionsmyndigheternas ledningar fördjupats . Samarbetet med Chamber of Control of (CCG) inleddes och har fokuserat på att bidra till utveckling av en oberoende revisionsmyndighet med en hållbar kapacitet att bedriva revision av den offentliga verksamheten i enlighet med de nationella och de internationella revisionsstandarderna. Det nuvarande avtalet sträcker sig till sista . Samarbetet har präglats av en hög aktivitetsnivå. Insatserna har bland annat varit inriktade mot framtagning och införande av en Manual on Quality Control samt ett program som syftar till utbildning och vidareutveckling av kompetensen inom finansiell revision enligt internationella standarder. En manual som använts som vägledning vid identifieringen av granskningsområden samt planeringen av förstudier inom effektivitetsrevisionen finns som ett resultat av årets arbete. It-strategin har kompletterats med en aktivitetsplan som ligger till grund för fortsatt arbete med etablering av en väl fungerande och säker it-organisation och infrastruktur. Erfarenhetsutbyte mellan chefer från och i frågor om planering och uppföljning av verksamhet och resurser samt () har skett. Vidare har ett tidredovisningssystem utvecklats och ett utkast till en HRM Strategy och en aktivitetsplan har tagits fram. Inom ramen för delprojektet om extern och intern kommunikation har frågor till en intressentundersökning arbetats fram i syfte att få reda på allmänhetens och de viktigaste intressenternas inställning till CCG. undertecknade och revisionsmyndigheten i (NAA) ett tvåårigt samarbetsavtal. Samarbetet ska leda till en hållbar kapacitet hos NAA att planera, genomföra, kvalitetssäkra, rapportera, kommunicera och följa upp finansiell revision. Myndighetens högsta ledning har besökt för att introduceras i verksamhet, revisionens roll i samhället och hantering av revisionsrapporter. Syftet var att ge ledningen ett underlag till beslut om samarbete. Arbetet har dels fokuserat på att klarlägga förutsättningarna och formerna för ett samarbete, dels att öka medvetenheten om vikten av att planera ett revisionsuppdrag i enlighet med internationella revisionsstandarder. Syftet med aktiviteterna har dessutom varit att gemensamt arbeta fram underlag till en revisionsmanual anpassad till den kontext som NAA arbetar i. Ett tvåårigt samarbetsavtal mellan och den kenyanska nationella revisionsmyndigheten, Audit Office (KENAO), undertecknades . Samarbetet omfattar, förutom finansiell revision och effektivitetsrevision, stöd inom flera andra områden som lednings-, HR- och kommunikationsfrågor samt den aktuella revisionslagen och övriga lagar som kan inverka på KENAO:s möjligheter att verka inom sitt mandat. Samarbetets första fas kommer att pågå till utgången av . Kosovo har inlett ett samarbete med Kosovos revisionsmyndighet, Office of the Auditor General. slöt parterna ett tvåårigt samarbetsavtal som omfattar tre delprojekt: effektivitetsrevision, finansiell revision och organisatoriskt ledarskap. har korttidsinsatser inom områdena effektivitetsrevision och administrativa processer genomförts. Inom det sistnämnda området bistod experter med att utforma och implementera ett system för myndighetens tidredovisning. insatser har främst inriktats mot att stödja chefer och projektgrupper med att införa moderna arbetsmetoder och att höja kvaliteten i revisionsrapporter. Därtill har insatser påbörjats för att utveckla institutionella processer inom bland annat kompetensförsörjning och kommunikation. Det institutionella utvecklingssamarbetet med den nationella revisionsmyndigheten har pågått och har syftat till att skapa institutionella förutsättningar för att bedriva modern revision enligt de internationella revisionsstandarderna. Det nuvarande samarbetsavtalet går ut . fortsatte arbetet enligt den projektplan som tagits fram 2012. På grund av politiska oroligheter har CoA inte haft någon permanent styrelse utsedd och därför har delar av arbetet i projektet skjutits upp. Stödet har framför allt inriktats på att utveckla den finansiella revisionen vid CoA så att den genomförs i enlighet med internationella standarder. Samarbetet med den nationella revisionsmyndigheten () har pågått och syftar till att stärka det nationella revisionsorganets förmåga att bedriva revision. Det nuvarande avtalet går ut . har samarbetet med NAOT inneburit fortsatt arbete med att säkerställa tillämpningen av den nya revisionsmetodiken. Särskilda utbildningsinsatser har genomförts för att öka förståelsen inom olika grupper och regioner. Den nya revisionsmanualen har uppdaterats och införts i en ny version av ett elektroniskt dokumentationsverktyg. Användningen av elektroniska dokument i det it-baserade revisionsverktyget har fortsatt att öka i enlighet med den fyraåriga plan som finns för successivt genomförande. Utbildning i it-revision har genomförts enligt plan. Inom effektivitetsrevisionen har två nya granskningar inom väg- och hälsosektorn publicerats. Den senare om mödra- och spädbarnsdödlighet vann för bästa effektivitetsrapport. Rapporterna har rönt stor uppmärksamhet i parlamentets revisionskommittéer och i medier. Tre nya effektivitetsstudier om vattendistribution, trafiksäkerhet och skatteuppbörd inom distrikten pågår. Uppbyggnad av it-funktionen inom NAOT har fortsatt genom utbildning. Förberedelser för att etablera ett för att knyta samman huvudkontoret med tjugo lokalkontor avslutades och införandet har påbörjats. Övriga projekt har samarbetet med och (självstyrande region i ) avslutats som ett resultat av tidigare identifierade svårigheter. Externa utvärderingar av dessa båda projekt har genomförts.